0 - en to ca-ES translation catalogue (224 entries)

en: Network
ca-ES: Xarxa

en: Network Infrastructure
ca-ES: Infraestructura de xarxa

en: Linux sports the whole Unix heritage for networking, and Debian provides a full set of tools to create and manage them. This chapter reviews these tools.
ca-ES: Linux gaudeix de tot el patrimoni d'Unix sobre xarxes, i Debian proporciona un conjunt complet d'eines per crear-ne i gestionar-les. Aquest capítol revisa aquestes eines.

en: <primary>gateway</primary>
ca-ES: <primary>passarel·la</primary>

en: <primary>network</primary><secondary>gateway</secondary>
ca-ES: <primary>xarxa</primary><secondary>passarel·la</secondary>

en: A gateway is a system linking several networks. This term often refers to a local network's “exit point” on the mandatory path to all external IP addresses. The gateway is connected to each of the networks it links together, and acts as a router to convey IP packets between its various interfaces.
ca-ES: Una passarel·la («gateway») és un sistema que uneix diverses xarxes. Aquest terme sovint es refereix a la “porta de sortida” d'una xarxa local en el camí obligatori cap a totes les adreces IP externes. La passarel·la està connectada a cadascuna de les xarxes que uneix, i actua com a encaminador («router») per transmetre paquets IP entre les seves diverses interfícies.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> IP packet
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> paquet IP

en: <primary>packet</primary><secondary>IP</secondary>
ca-ES: <primary>paquet</primary><secondary>IP</secondary>

en: Most networks nowadays use the IP protocol (<emphasis>Internet Protocol</emphasis>). This protocol segments the transmitted data into limited-size packets. Each packet contains, in addition to its payload data, a number of details required for its proper routing.
ca-ES: La majoria de les xarxes avui dia utilitzen el protocol IP (<emphasis>Internet Protocol</emphasis>). Aquest protocol segmenta les dades transmeses en paquets de mida limitada. Cada paquet conté, a més de la seva càrrega de dades, una sèrie de detalls necessaris per al seu encaminament adequat.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> TCP/UDP
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> TCP/UDP

en: Many programs do not handle the individual packets themselves, even though the data they transmit does travel over IP; they often use TCP (<emphasis>Transmission Control Protocol</emphasis>). TCP is a layer over IP allowing the establishment of connections dedicated to data streams between two points. The programs then only see an entry point into which data can be fed with the guarantee that the same data exits without loss (and in the same sequence) at the exit point at the other end of the connection. Although many kinds of errors can happen in the lower layers, they are compensated by TCP: lost packets are retransmitted, and packets arriving out of order (for example, if they used different paths) are re-ordered appropriately.
ca-ES: Molts programes no gestionen els paquets individuals per si mateixos, tot i que les dades que transmeten viatgen per IP; sovint utilitzen TCP («<emphasis>Transmission Control Protocol</emphasis>» o Protocol de Control de Transmissió). TCP és una capa sobre IP que permet l'establiment de connexions dedicades a fluxos de dades entre dos punts. Els programes només veuen un punt d'entrada en el qual les dades es poden abocar amb la garantia que les mateixes dades surtin sense pèrdues (i en la mateixa seqüència) en el punt de sortida a l'altre extrem de la connexió. Tot i que molts tipus d'errors poden ocórrer en les capes inferiors, aquests són compensats per TCP: els paquets perduts es retransmeten, i els paquets que arriben fora de l'ordre (per exemple, si utilitzen camins diferents) es reendrecen adequadament.

en: Another protocol relying on IP is UDP (<emphasis>User Datagram Protocol</emphasis>). In contrast to TCP, it is packet-oriented. Its goals are different: the purpose of UDP is only to transmit one packet from an application to another. The protocol does not try to compensate for possible packet loss on the way, nor does it ensure that packets are received in the same order as were sent. The main advantage to this protocol is that the latency is greatly improved, since the loss of a single packet does not delay the receiving of all following packets until the lost one is retransmitted.
ca-ES: Un altre protocol que es basa en IP és UDP (Protocol de Datagrames d'Usuari o «<emphasis>User Datagram Protocol</emphasis>»). A diferència de TCP, està orientat al paquet. Els seus objectius són diferents: el propòsit d'UDP és només transmetre un paquet d'una aplicació a una altra. El protocol no intenta compensar la possible pèrdua de paquets en el camí, ni garanteix que els paquets es rebin en el mateix ordre que s'han enviat. El principal avantatge d'aquest protocol és que la latència millora considerablement, ja que la pèrdua d'un sol paquet no retarda la recepció de tots els paquets següents fins que es retransmet el perdut.

en: TCP and UDP both involve ports, which are “extension numbers” for establishing communication with a given application on a machine. This concept allows keeping several different communications in parallel with the same correspondent, since these communications can be distinguished by the port number.
ca-ES: Tant TCP com UDP impliquen “ports”, que són “números d'extensió” per establir comunicació amb una aplicació donada en una màquina. Aquest concepte permet mantenir diverses comunicacions diferents en paral·lel amb el mateix equip corresponsal, ja que aquestes comunicacions es poden distingir pel número de port.

en: When a local network uses a private address range (not routable on the Internet), the gateway needs to implement <emphasis>address masquerading</emphasis> so that the machines on the network can communicate with the outside world. The masquerading operation is a kind of proxy operating on the network level: each outgoing connection from an internal machine is replaced with a connection from the gateway itself (since the gateway does have an external, routable address), the data going through the masqueraded connection is sent to the new one, and the data coming back in reply is sent through to the masqueraded connection to the internal machine. The gateway uses a range of dedicated TCP ports for this purpose, usually with very high numbers (over 60000). Each connection coming from an internal machine then appears to the outside world as a connection coming from one of these reserved ports.
ca-ES: Quan una xarxa local utilitza un interval d'adreces privat (no encaminable a Internet), la passarel·la ha d'implementar «<emphasis>address masquerading</emphasis>» o emmascarament d'adreces perquè les màquines de la xarxa puguin comunicar-se amb el món exterior. L'operació d'emmascarament és una mena d'intermediari que funciona a nivell de xarxa: cada connexió sortint d'una màquina interna és substituïda per una connexió de la mateixa pròpia passarel·la (ja que aquesta té una adreça externa encaminable), les dades que passen per la connexió emmascarada s'envien a la nova, i les dades que tornen en resposta s'envien a través de la connexió emmascarada a la màquina interna. La passarel·la utilitza una gamma de ports TCP dedicats per aquest propòsit, normalment amb nombres molt alts (per sobre de 60000). Cada connexió procedent d'una màquina interna apareix al món exterior com una connexió procedent d'un d'aquests ports reservats.

en: <primary>masquerading</primary>
ca-ES: <primary>emmascarament</primary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Private address range
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Rang d'adreces privades

en: <primary>private IP address</primary>
ca-ES: <primary>adreça IP privada</primary>

en: RFC 1918 defines three ranges of IPv4 addresses not meant to be routed on the Internet but only used in local networks. The first one, <literal>10.0.0.0/8</literal> (see sidebar <xref linkend="sidebar.networking-basics" />), is a class-A range (with 2<superscript>24</superscript> IP addresses). The second one, <literal>172.16.0.0/12</literal>, gathers 16 class-B ranges (<literal>172.16.0.0/16</literal> to <literal>172.31.0.0/16</literal>), each containing 2<superscript>16</superscript> IP addresses. Finally, <literal>192.168.0.0/16</literal> is a class-B range (grouping 256 class-C ranges, <literal>192.168.0.0/24</literal> to <literal>192.168.255.0/24</literal>, with 256 IP addresses each). <ulink type="block" url="http://www.faqs.org/rfcs/rfc1918.html" />
ca-ES: L'RFC 1918 defineix tres rangs d'adreces IPv4 dedicades a no ser encaminades a Internet, sinó que només s'utilitzin en xarxes locals. El primer, <literal>10.0.0.0/8</literal> (vegeu la barra lateral <xref linkend="sidebar.networking-basics" />), és un rang de classe A (amb 2<superscript>24</superscript> adreces IP). La segona, <literal>172.16.0.0/12</literal>, reuneix 16 rangs de classe B (de <literal>172.16.0.0/16</literal> a <literal>172.31.0.0/16</literal>), cadascun dels quals conté 2<superscript>16</superscript> adreces IP. Finalment, <literal>192.168.0.0/16</literal> és un rang de classe B (agrupant intervals de 256 classes C, de <literal>192.168.0.0/24</literal> a <literal>192.168.255.0/24</literal>, amb 256 adreces IP cadascuna). <ulink type="block" url="http://www.faqs.org/rfcs/rfc1918.html" />

en: The gateway can also perform two kinds of <emphasis>network address translation</emphasis> (or NAT for short). The first kind, <emphasis>Destination NAT</emphasis> (DNAT) is a technique to alter the destination IP address (and/or the TCP or UDP port) for a (generally) incoming connection. The connection tracking mechanism also alters the following packets in the same connection to ensure continuity in the communication. The second kind of NAT is <emphasis>Source NAT</emphasis> (SNAT), of which <emphasis>masquerading</emphasis> is a particular case; SNAT alters the source IP address (and/or the TCP or UDP port) of a (generally) outgoing connection. As for DNAT, all the packets in the connection are appropriately handled by the connection tracking mechanism. Note that NAT is only relevant for IPv4 and its limited address space; in IPv6, the wide availability of addresses greatly reduces the usefulness of NAT by allowing all “internal” addresses to be directly routable on the Internet (this does not imply that internal machines are accessible, since intermediary firewalls can filter traffic).
ca-ES: Una passarel·la també pot realitzar dos tipus de <emphasis>traducció d'adreces de xarxa</emphasis> (o NAT com acrònim en anglès per «network address translation»). El primer tipus, <emphasis>NAT de destí</emphasis> (DNAT per «destination NAT») és una tècnica per alterar l'adreça IP de destinació (i/o el port TCP o UDP) per a una connexió (generalment) entrant. El mecanisme de seguiment de la connexió també altera els paquets següents en la mateixa connexió per assegurar la continuïtat en la comunicació. El segon tipus de NAT és <emphasis>NAT d'origen</emphasis> (SNAT per «source NAT»), del qual l'<emphasis>emmascarament</emphasis> n'és un cas particular; SNAT altera l'adreça IP de la font (i/o el port TCP o UDP) d'una connexió (generalment) sortint. Pel que fa a DNAT, tots els paquets de la connexió es gestionen adequadament pel mecanisme de seguiment de la connexió. Tingueu en compte que el NAT només és rellevant per a IPv4 i el seu espai d'adreçament limitat; en IPv6, l'àmplia disponibilitat d'adreces redueix enormement la utilitat del NAT permetent que totes les adreces “internes” siguin directament encaminables a Internet (això no implica que les màquines internes siguin accessibles, ja que els tallafocs intermediaris poden filtrar el trànsit).

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Port forwarding
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Redirecció de ports

en: <primary>port forwarding</primary>
ca-ES: <primary>redirecció de ports</primary>

en: A concrete application of DNAT is <emphasis>port forwarding</emphasis>. Incoming connections to a given port of a machine are forwarded to a port on another machine. Other solutions may exist for achieving a similar effect, though, especially at the application level with <command>ssh</command> (see <xref linkend="sect.ssh-port-forwarding" />) or <command>redir</command>.
ca-ES: Una aplicació concreta del DNAT és el <emphasis>reenviament de ports</emphasis>. Les connexions entrants a un port donat d'una màquina es reenvien a un altre port d'una altra màquina. Altres solucions poden existir per aconseguir un efecte similar, especialment a nivell d'aplicació amb <command>ssh</command> (vegeu <xref linkend="sect.ssh-port-forwarding" />) o <command>redir</command>.

en: Enough theory, let's get practical. Turning a Debian system into a gateway is a simple matter of enabling the appropriate option in the Linux kernel, by way of the <filename>/proc/</filename> virtual filesystem:
ca-ES: Prou de teoria i posem-nos en pràctica. Convertir un sistema de Debian en una passarel·la és una qüestió tan senzilla com habilitar l'opció apropiada del nucli de Linux a través del sistema de fitxers virtual <filename>/proc/</filename>:

en: The <filename>/etc/sysctl.conf</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/sysctl.conf</filename>

en: The same effect can be obtained for IPv6 by simply replacing <literal>ipv4</literal> with <literal>ipv6</literal> in the manual command and using the <literal>net.ipv6.conf.all.forwarding</literal> line in <filename>/etc/sysctl.conf</filename>.
ca-ES: El mateix efecte es pot obtenir per a IPv6 simplement substituint <literal>ipv4</literal> per <literal>ipv6</literal> en l'ordre manual o posant la línia <literal>net.ipv6.conf.all.forwarding</literal> a <filename>/etc/sysctl.conf</filename>.

en: Enabling IPv4 masquerading is a slightly more complex operation that involves configuring the <emphasis>netfilter</emphasis> firewall.
ca-ES: L'activació de l'emmascarament IPv4 és una operació lleugerament més complexa que implica la configuració del tallafocs <emphasis>netfilter</emphasis>.

en: Similarly, using NAT (for IPv4) requires configuring <emphasis>netfilter</emphasis>. Since the primary purpose of this component is packet filtering, the details are listed in <xref linkend="security" xrefstyle="select: label quotedtitle nopage" /> (see <xref linkend="sect.firewall-packet-filtering" />).
ca-ES: De la mateixa manera, l'ús de NAT (per a IPv4) requereix la configuració de <emphasis>netfilter</emphasis>. Com que el propòsit principal d'aquest component és el filtratge de paquets, els detalls es llisten a <xref linkend="security" xrefstyle="select: label quotedtitle nopage" /> (vegeu <xref linkend="sect.firewall-packet-filtering" />).

en: X.509 certificates
ca-ES: Certificats X.509

en: <primary>certificate</primary><secondary>X.509</secondary>
ca-ES: <primary>certificat</primary><secondary>X.509</secondary>

en: <primary>X.509</primary><secondary>certificates</secondary>
ca-ES: <primary>X.509</primary><secondary>certificats</secondary>

en: <primary>Certificate Authority</primary>
ca-ES: <primary>Autoritat Certificadora</primary>

en: Certificates are an important building block of many network services built on cryptographic protocols, when they need some sort of central authentication.
ca-ES: Els certificats són elements bàsics en la construcció de molts serveis de xarxa basats en protocols criptogràfics quan necessiten algun tipus d'autenticació central.

en: Among those protocols, SSL (<emphasis>Secure Socket Layer</emphasis>) was invented by Netscape to secure connections to web servers. It was later standardized by IETF under the acronym TLS (<emphasis>Transport Layer Security</emphasis>). Since then TLS continued to evolve, and nowadays SSL is deprecated due to multiple design flaws that have been discovered.
ca-ES: Entre aquests protocols, l'SSL (de «<emphasis>Secure Socket Layer</emphasis>» o Nivell de Sòcols Segurs) va ser inventat per Netscape per assegurar les connexions amb servidors web. Més tard va ser estandarditzat per l'IETF sota l'acrònim TLS («<emphasis>Transport Layer Security</emphasis>» o Seguretat del Nivell de Transport). Des de llavors, el TLS va continuar evolucionant, mentre que actualment l'SSL està obsolet a causa de múltiples defectes de disseny que s'han descobert.

en: The TLS protocol aims primarily to provide privacy and data integrity between two or more communicating computer applications. The most common case on the Internet is the communication between a client (e.g. a web browser) and a server.
ca-ES: El protocol TLS té com a objectiu principal el proporcionar privacitat i integritat de dades entre dues o més aplicacions informàtiques comunicants. El cas més comú a Internet és la comunicació entre un client (per exemple un navegador web) i un servidor.

en: You can implement a CA (as described in <xref linkend="sect.easy-rsa" />), but if you intend to use the certificate for a website, you need to rely on a trusted CA. The prices vary significantly, but it is possible to implement great security spending little to no money.
ca-ES: Es pot implementar una CA (com es descriu a <xref linkend="sect.easy-rsa" />), però si es pretén utilitzar el certificat per a un lloc web, cal confiar en una CA de confiança. Els preus varien considerablement, però és possible implementar una alta seguretat gastant poc o res de diners.

en: Creating gratis trusted certificates
ca-ES: Creació de certificats de confiança de franc

en: The Falcot administrators just want to create a certificate for their website, which runs on Apache. There is a convenient Apache plugin for <emphasis role="pkg">certbot</emphasis> that automatically edits the Apache configuration to serve the obtained certificate, so they make use of it:
ca-ES: Els administradors de Falcot només volen crear un certificat per al seu lloc web, que funciona amb Apache. Hi ha un convenient connector Apache per a <emphasis role="pkg">certbot</emphasis> que edita automàticament la configuració d'Apache per servir el certificat obtingut, de manera que l'utilitzen:

en: <primary>Apache</primary><secondary>trusted certificates</secondary>
ca-ES: <primary>Apache</primary><secondary>certificats de confiança</secondary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> The Let's Encrypt Initiative
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> La iniciativa Let's Encrypt

en: The <ulink url="https://letsencrypt.org/">Let's Encrypt</ulink> initiative is a joint effort to create a free, automated, and open certificate authority (CA), run for the public's benefit. It is supported by the <acronym>EFF</acronym> and the Linux Foundation. The initiative provides an automated tool for acquiring and renewing certificates. This reduces the amount of manual effort involved, especially if multiple sites and domains must be managed. The certificates can also be used for SIP, XMPP, WebSockets and TURN servers. Usage of the service requires control over the DNS information of the domain in question (domain validation). <ulink type="block" url="https://letsencrypt.org/how-it-works/" />
ca-ES: La iniciativa <ulink url="https://letsencrypt.org/">Let's Encrypt</ulink> és un esforç conjunt per crear una autoritat de certificació lliure, automatitzada i oberta (CA), que funciona en benefici del públic. Està suportat per l'<acronym>EFF</acronym> i la Linux Foundation. La iniciativa proporciona una eina automatitzada per obtenir i renovar certificats. Això redueix la quantitat d'esforç manual implicat, especialment si s'han de gestionar diversos llocs i dominis. Els certificats també es poden utilitzar per a SIP, XMPP, WebSockets i servidors TURN. L'ús del servei requereix el control de la informació DNS del domini en qüestió (validació de domini). <ulink type="block" url="https://letsencrypt.org/how-it-works/" />

en: If you would rather keep the server running during the certificate creation, you can use the webroot plugin to get the certificate with the arguments <command>certonly</command> and <command>--webroot</command>. You would have to specify a <command>--webroot-path</command> (abbreviated <command>-w</command>), which should contain the files served. The command looks as follows:
ca-ES: Si preferiu mantenir el servidor en execució durant la creació del certificat, podeu utilitzar el connector webroot per obtenir el certificat amb els paràmetres <command>certonly</command> i <command>--webroot</command>. Hauríeu d'especificar un <command>--webroot-path</command> (abreujat com a <command>-w</command>), que hauria de contenir els fitxers utilitzats. L'ordre aniria així:

en: <computeroutput># </computeroutput><userinput>certbot certonly --webroot -w <replaceable>/var/www/html</replaceable> -d www.<replaceable>DOMAIN</replaceable>.com -d <replaceable>DOMAIN</replaceable>.com</userinput>
ca-ES: <computeroutput># </computeroutput><userinput>certbot certonly --webroot -w <replaceable>/var/www/html</replaceable> -d www.<replaceable>DOMINI</replaceable>.com -d <replaceable>DOMINI</replaceable>.com</userinput>

en: You need to restart all services using the certificates that you have created.
ca-ES: Cal reiniciar tots els serveis que usin els certificats que heu creat.

en: The certificates created are so called short-life certificates, which are valid for 90 days and must therefor be renewed every once in three months using the <command>certbot renew</command> command. However, we shouldn't renew every certificate manually, but automatically. A basic cron job is included by <emphasis role="pkg">certbot</emphasis> in <filename>/etc/cron.d/certbot</filename>. To ensure that certificates can be automatically renewed, you can execute <command>certbot renew --dry-run</command>.
ca-ES: Els certificats creats s'anomenen certificats de curta vida, que són vàlids durant 90 dies i que s'han de renovar cada tres mesos utilitzant l'ordre <command>certbot renew</command>. No obstant això, no hauríem de renovar tots els certificats manualment, sinó automàticament. Una tasca cron bàsica és inclosa per <emphasis role="pkg">certbot</emphasis> a <filename>/etc/cron.d/certbot</filename>. Per assegurar-vos que els certificats es poden renovar automàticament, podeu executar <command>certbot renew --dry-run</command>.

en: Public Key Infrastructure: <emphasis>easy-rsa</emphasis>
ca-ES: Infraestructura de clau pública: <emphasis>easy-rsa</emphasis>

en: <primary>Public Key Infrastructure</primary>
ca-ES: <primary>infraestructura de clau pública</primary>

en: <primary>RSA (algorithm)</primary>
ca-ES: <primary>RSA (algoritme)</primary>

en: <primary>key pair</primary>
ca-ES: <primary>parell de claus</primary>

en: It is also possible to create our own CA, for that we will use the RSA algorithm, widely used in public-key cryptography. It involves a “key pair”, comprised of a private and a public key. The two keys are closely linked to each other, and their mathematical properties are such that a message encrypted with the public key can only be decrypted by someone knowing the private key, which ensures confidentiality. In the opposite direction, a message encrypted with the private key can be decrypted by anyone knowing the public key, which allows authenticating the origin of a message since only someone with access to the private key could generate it. When associated with a digital hash function (MD5, SHA1, or a more recent variant), this leads to a signature mechanism that can be applied to any message.
ca-ES: També és possible crear la nostra pròpia CA, per a la qual utilitzarem l'algorisme RSA, àmpliament utilitzat en criptografia de clau pública. Es tracta d'un “parell de claus”, compost d'una clau privada i una de pública. Les dues claus estan estretament lligades entre si, i les seves propietats matemàtiques són tals que un missatge encriptat amb la clau pública només pot ser desencriptat per algú que coneix la clau privada, fet que garanteix la confidencialitat. En la direcció oposada, un missatge xifrat amb la clau privada pot ser desencriptat per qualsevol que conegui la clau pública, que permet autenticar l'origen d'un missatge, ja que només algú amb accés a la clau privada pot generar-lo. Quan s'associa amb una funció de suma («hash») digital (MD5, SHA1, o alguna altra variant més recent), això ens porta a un mecanisme de signatura que es pot aplicar a qualsevol missatge.

en: Since public CAs only emit certificates in exchange for a (hefty) fee, it is also possible to create a private certification authority within the company. The <emphasis role="pkg">easy-rsa</emphasis> package provides tools to serve as an X.509 certification infrastructure, implemented as a set of scripts using the <command>openssl</command> command.
ca-ES: Com que les CA públiques emeten certificats només a canvi d'un pagament (no pas petit), també és possible crear una autoritat privada de certificació dins de l'empresa. El paquet <emphasis role="pkg">easy-rsa</emphasis> proporciona eines per crear una infraestructura de certificació X.509, implementada com un conjunt de scripts utilitzant l'ordre <command>openssl</command>.

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> GnuTLS
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> GnuTLS

en: GnuTLS can also be used to generate a CA, and deal with other technologies around the TLS, DTLS and SSL protocols.
ca-ES: GnuTLS també es pot utilitzar per generar una CA i tractar amb altres tecnologies al voltant dels protocols TLS, DTLS i SSL.

en: The package <emphasis role="pkg">gnutls-bin</emphasis> contains the command-line utilities. It is also useful to install the <emphasis role="pkg">gnutls-doc</emphasis> package, which includes extensive documentation.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">gnutls-bin</emphasis> conté les utilitats de la línia d'ordres. També és útil instal·lar el paquet <emphasis role="pkg">gnutls-doc</emphasis>, que inclou una àmplia documentació.

en: The Falcot Corp administrators use this tool to create the required certificates, both for the server and the clients. This allows the configuration of all clients to be similar since they will only have to be set up so as to trust certificates coming from Falcot's local CA. This CA is the first certificate to create; to this end, the administrators set up a directory with the files required for the CA in an appropriate location, preferably on a machine not connected to the network in order to mitigate the risk of the CA's private key being stolen.
ca-ES: Els administradors de Falcot Corp utilitzen aquesta eina per crear els certificats necessaris, tant per al servidor com per als clients. Això permet que la configuració de tots els clients sigui similar, ja que només s'han de configurar per confiar en els certificats que provenen de la CA local de Falcot. Aquesta CA és el primer certificat a crear; per a això, els administradors estableixen un directori amb els arxius necessaris per a la CA en una ubicació apropiada, preferiblement en una màquina no connectada a la xarxa per tal de mitigar el risc que la clau privada de la CA sigui robada.

en: They then store the required parameters into the <filename>vars</filename> file, which can be uncommented and edited:
ca-ES: Després s'emmagatzemen els paràmetres necessaris al fitxer <filename>vars</filename> que es pot descomentar i editar:

en: Now we prepare the public key infrastructure directory with the following command:
ca-ES: Ara preparem el directori d'infraestructura de claus públiques amb el següent comandament:

en: The next step is the creation of the CA's key pair itself (the two parts of the key pair will be stored under <filename>pki/ca.crt</filename> and <filename>pki/private/ca.key</filename> during this step). We can add the option <literal>nopass</literal> to avoid entering a password each time the private key is used:
ca-ES: El següent pas és la creació del parell de claus de la CA (les dues parts del parell de claus s'emmagatzemaran sota <filename>pki/ca.crt</filename> i <filename>pki/private/ca.key</filename> durant aquest pas). Podem afegir l'opció <literal>nopass</literal> per evitar introduir una contrasenya cada vegada que s'utilitza la clau privada:

en: The certificate can now be created, as well as the Diffie-Hellman parameters required for the server side of an SSL/TLS connection. They want to use it for a VPN server (see section <xref linkend="sect.virtual-private-network" />) that is identified by the DNS name <literal>vpn.falcot.com</literal>; this name is re-used for the generated key files (<filename>keys/vpn.falcot.com.crt</filename> for the public certificate, <filename>keys/vpn.falcot.com.key</filename> for the private key):
ca-ES: El certificat es pot ser creat ja, així com els paràmetres Diffie-Hellman necessaris per a la banda de servidor d'una connexió SSL/TLS. Es vol utilitzar per a un servidor VPN (vegeu la secció <xref linkend="sect.virtual-private-network" />) que s'identifica amb el nom DNS <literal>vpn.falcot.com</literal>; aquest nom es reutilitza per als fitxers de claus generats (<filename>keys/vpn.falcot.com.crt</filename> per al certificat públic,<filename>keys/vpn.falcot.com.key</filename> per a la clau privada):

en: The following step creates certificates for the VPN clients; one certificate is required for each computer or person allowed to use the VPN:
ca-ES: El pas següent crea certificats per als clients de VPN; es requereix un certificat per a cada ordinador o persona autoritzada per utilitzar la VPN:

en: Virtual Private Network
ca-ES: Xarxa privada virtual

en: <primary>network</primary><secondary>virtual private</secondary>
ca-ES: <primary>xarxa</primary><secondary>virtual privada</secondary>

en: A <emphasis>Virtual Private Network</emphasis> (VPN for short) is a way to link two different local networks through the Internet by way of a tunnel; the tunnel is usually encrypted for confidentiality. VPNs are often used to integrate a remote machine within a company's local network.
ca-ES: Una <emphasis>xarxa virtual privada</emphasis>(VPN o «Virtual Private Network» en anglès) és una manera d'enllaçar dues xarxes locals diferents a través d'Internet usant un túnel; el túnel és generalment xifrat per confidencialitat. Les VPN s'utilitzen sovint per integrar una màquina remota dins de la xarxa local d'una empresa.

en: Several tools provide this functionality. OpenVPN is an efficient solution, easy to deploy and maintain, based on SSL/TLS. Another possibility is using IPsec to encrypt IP traffic between two machines; this encryption is transparent, which means that applications running on these hosts need not be modified to take the VPN into account. SSH can also be used to provide a VPN, in addition to its more conventional features. Finally, a VPN can be established using Microsoft's PPTP protocol. Other solutions exist, but are beyond the focus of this book.
ca-ES: Diverses eines proporcionen aquesta funcionalitat. OpenVPN és una solució eficient, fàcil de desplegar i mantenir, basada en SSL/TLS. Una altra possibilitat és utilitzar IPsec per xifrar el trànsit IP entre dues màquines; aquest xifratge és transparent, cosa que significa que les aplicacions que s'executen en aquests amfitrions no han de ser modificades per tenir en compte la VPN. SSH també es pot utilitzar per proporcionar una VPN, a més de les seves característiques més convencionals. Finalment, es pot establir una VPN mitjançant el protocol PPTP de Microsoft. Existeixen altres solucions, però estan més enllà de l'abast d'aquest llibre.

en: OpenVPN is a piece of software dedicated to creating virtual private networks. Its setup involves creating virtual network interfaces on the VPN server and on the client(s); both <literal>tun</literal> (for IP-level tunnels) and <literal>tap</literal> (for Ethernet-level tunnels) interfaces are supported. In practice, <literal>tun</literal> interfaces will most often be used except when the VPN clients are meant to be integrated into the server's local network by way of an Ethernet bridge.
ca-ES: OpenVPN és un programari dedicat a la creació de xarxes privades virtuals. La seva configuració implica la creació d'interfícies de xarxa virtuals al servidor VPN i al(s) client(s); és compatible tant amb interfícies <literal>tun</literal> (per a túnels a nivell IP) i <literal>tap</literal> (per a túnels a nivell Ethernet). A la pràctica, les interfícies <literal>tun</literal> s'utilitzaran amb més freqüència excepte quan els clients VPN estan destinats a ser integrats a la xarxa local del servidor mitjançant un pont Ethernet.

en: OpenVPN relies on OpenSSL for all the SSL/TLS cryptography and associated features (confidentiality, authentication, integrity, non-repudiation). It can be configured either with a shared private key or using X.509 certificates based on a public key infrastructure. The latter configuration is strongly preferred since it allows greater flexibility when faced with a growing number of roaming users accessing the VPN.
ca-ES: L'OpenVPN es basa en l'OpenSSL per a tota la criptografia SSL/TLS i característiques associades (confidencialitat, autenticació, integritat, no-repudiació). Es pot configurar amb una clau privada compartida o utilitzant certificats X.509 basats en una infraestructura de clau pública. Aquesta última configuració sol ser la preferida, ja que permet una major flexibilitat quan cal afrontar a un nombre creixent d'usuaris itinerants que accedeixen a la VPN.

en: Configuring the OpenVPN Server
ca-ES: Configuració del servidor OpenVPN

en: After all certificates have been created (follow the instructions from <xref linkend="sect.easy-rsa" />), they need to be copied where appropriate: the root certificate's public key (<filename>pki/ca.crt</filename>) will be stored on all machines (both server and clients) as <filename>/etc/ssl/certs/Falcot_CA.crt</filename>. The server's certificate is installed only on the server (<filename>pki/issued/vpn.falcot.com.crt</filename> goes to <filename>/etc/ssl/certs/vpn.falcot.com.crt</filename>, and <filename>pki/private/vpn.falcot.com.key</filename> goes to <filename>/etc/ssl/private/vpn.falcot.com.key</filename> with restricted permissions so that only the administrator can read it), with the corresponding Diffie-Hellman parameters (<filename>pki/dh.pem</filename>) installed to <filename>/etc/openvpn/dh.pem</filename>. Client certificates are installed on the corresponding VPN client in a similar fashion.
ca-ES: Després que s'hagin creat tots els certificats (seguint les instruccions de <xref linkend="sect.easy-rsa" />), s'han de copiar on correspongui: la clau pública del certificat arrel (<filename>pki/ca.crt</filename>) s'emmagatzemarà a totes les màquines (tant clients com servidors) com a <filename>/etc/ssl/certs/Falcot_CA.crt</filename>. El certificat del servidor només s'instal·la al servidor (<filename>pki/issued/vpn.falcot.com.crt</filename> va a <filename>/etc/ssl/certs/vpn.falcot.com.crt</filename>, i <filename>pki/private/vpn.falcot.com.key</filename> va a <filename>/etc/ssl/private/vpn.falcot.com.key</filename> amb permisos restringits perquè només l'administrador el pugui llegir), amb els paràmetres Diffie-Hellman corresponents (<filename>pki/dh.pem</filename>) instal·lats a <filename>/etc/openvpn/dh.pem</filename>. Els certificats de client s'instal·len en el corresponent client VPN de manera similar.

en: By default, the OpenVPN initialization script tries starting all virtual private networks defined in <filename>/etc/openvpn/*.conf</filename>. Setting up a VPN server is therefore a matter of storing a corresponding configuration file in this directory. A good starting point is <filename>/usr/share/doc/openvpn/examples/sample-config-files/server.conf.gz</filename>, which leads to a rather standard server. Of course, some parameters need to be adapted: <literal>ca</literal>, <literal>cert</literal>, <literal>key</literal> and <literal>dh</literal> need to describe the selected locations (respectively, <literal>/etc/ssl/certs/Falcot_CA.crt</literal>, <literal>/etc/ssl/vpn.falcot.com.crt</literal>, <literal>/etc/ssl/private/vpn.falcot.com.key</literal> and <literal>/etc/openvpn/dh.pem</literal>). The <literal>server 10.8.0.0 255.255.255.0</literal> directive defines the subnet to be used by the VPN; the server uses the first IP address in that range (<literal>10.8.0.1</literal>) and the rest of the addresses are allocated to clients.
ca-ES: Per defecte, l'script d'inicialització de l'OpenVPN intenta iniciar totes les xarxes privades virtuals definides a <filename>/etc/openvpn/*.conf</filename>. Per tant, la creació d'un servidor VPN és qüestió d'emmagatzemar un fitxer de configuració corresponent en aquest directori. Un bon punt de partida és <filename>/usr/share/doc/openvpn/examples/sample-config-files/server.conf.gz</filename>, que condueix a un servidor bastant estàndard. Per descomptat, cal adaptar alguns paràmetres: <literal>ca</literal>, <literal>cert</literal>, <literal>key</literal> i <literal>dh</literal> han de descriure les ubicacions seleccionades (respectivament, <literal>/etc/ssl/certs/Falcot_CA.crt</literal>, <literal>/etc/ssl/vpn.falcot.com.crt</literal>, <literal>/etc/ssl/private/vpn.falcot.com.key</literal> i <literal>/etc/openvpn/dh.pem</literal>). La directiva <literal>server 10.8.0.0 255.255.255.0</literal> defineix la subxarxa a utilitzar per a la VPN; el servidor utilitza la primera adreça IP en aquest rang (<literal>10.8.0.1</literal>) i la resta de les adreces estan reservades per als clients.

en: With this configuration, starting OpenVPN creates the virtual network interface, usually under the <literal>tun0</literal> name. However, firewalls are often configured at the same time as the real network interfaces, which happens before OpenVPN starts. Good practice therefore recommends creating a persistent virtual network interface, and configuring OpenVPN to use this pre-existing interface. This further allows choosing the name for this interface. To this end, <command>openvpn --mktun --dev vpn --dev-type tun</command> creates a virtual network interface named <literal>vpn</literal> with type <literal>tun</literal>; this command can easily be integrated in the firewall configuration script, or in an <literal>up</literal> directive of the <filename>/etc/network/interfaces</filename> file, or a <emphasis role="package">udev</emphasis> rule can be added to that end. The OpenVPN configuration file must also be updated accordingly, with the <literal>dev vpn</literal> and <literal>dev-type tun</literal> directives.
ca-ES: Amb aquesta configuració, a l'engegar l'OpenVPN crea la interfície de xarxa virtual, normalment amb el nom <literal>tun0</literal>. No obstant això, els tallafocs es configuren sovint al mateix temps que les interfícies de xarxa reals, que ocorre abans que comenci l'OpenVPN. Per tant, una bona pràctica recomana crear una interfície de xarxa virtual persistent, i configurar l'OpenVPN per utilitzar aquesta interfície preexistent. Això també permet triar el nom d'aquesta interfície. A aquest efecte, <command>openvpn --mktun --dev vpn --dev-type tun</command> crea una interfície de xarxa virtual anomenada <literal>vpn</literal> de tipus <literal>tun</literal>; aquesta ordre es pot integrar fàcilment a l'script de configuració del tallafocs, o en una directiva <literal>up</literal> del fitxer <filename>/etc/network/interfaces</filename>, o una regla <emphasis role="package">udev</emphasis> es pot crear amb aquesta fi. El fitxer de configuració d'OpenVPN també s'ha d'actualitzar en conseqüència amb les directives <literal>dev vpn</literal> i <literal>dev-type tun</literal>.

en: Barring further action, VPN clients can only access the VPN server itself by way of the <literal>10.8.0.1</literal> address. Granting the clients access to the local network (192.168.0.0/24), requires adding a <literal>push route 192.168.0.0 255.255.255.0</literal> directive to the OpenVPN configuration so that VPN clients automatically get a network route telling them that this network is reachable by way of the VPN. Furthermore, machines on the local network also need to be informed that the route to the VPN goes through the VPN server (this automatically works when the VPN server is installed on the gateway). Alternatively, the VPN server can be configured to perform IP masquerading so that connections coming from VPN clients appear as if they are coming from the VPN server instead (see <xref linkend="sect.gateway" />).
ca-ES: Sense fer res més, els clients VPN només poden accedir al servidor VPN a través de l'adreça <literal>10.8.0.1</literal>. La concessió als clients d'accés a la xarxa local (192.168.0.0/24), requereix l'addició d'una directiva <literal>push route 192.168.0.0 255.255.255.0</literal> a la configuració de l'OpenVPN perquè els clients VPN obtinguin automàticament una ruta de xarxa que els digui que aquesta xarxa és accessible a través de la VPN. A més, les màquines de la xarxa local també han de ser informades que la ruta cap a la VPN passa pel servidor VPN (això funciona automàticament quan el servidor VPN està instal·lat a la passarel·la d'entrada). Alternativament, el servidor VPN es pot configurar per realitzar emmascaraments IP de manera que les connexions procedents de clients VPN apareguin com si vinguessin del servidor VPN (vegeu <xref linkend="sect.gateway" />).

en: Configuring the OpenVPN Client
ca-ES: Configuració del cliente OpenVPN

en: Setting up an OpenVPN client also requires creating a configuration file in <filename>/etc/openvpn/</filename>. A standard configuration can be obtained by using <filename>/usr/share/doc/openvpn/examples/sample-config-files/client.conf</filename> as a starting point. The <literal>remote vpn.falcot.com 1194</literal> directive describes the address and port of the OpenVPN server; the <literal>ca</literal>, <literal>cert</literal> and <literal>key</literal> also need to be adapted to describe the locations of the key files.
ca-ES: Configurar un client OpenVPN també requereix crear un fitxer de configuració a <filename>/etc/openvpn/</filename>. Es pot obtenir una configuració estàndard utilitzant <filename>/usr/share/doc/openvpn/examples/sample-config-files/client.conf</filename> com a punt d'inici. La directiva <literal>remote vpn.falcot.com 1194</literal> descriu l'adreça i el port del servidor OpenVPN; <literal>ca</literal>, <literal>cert</literal> i <literal>key</literal> també s'han d'adaptar per descriure les ubicacions dels fitxers de claus.

en: If the VPN should not be started automatically on boot, set the <literal>AUTOSTART</literal> directive to <literal>none</literal> in the <filename>/etc/default/openvpn</filename> file. Starting or stopping a given VPN connection is always possible with the commands <command>systemctl start openvpn@<replaceable>name</replaceable></command> and <command>systemctl stop openvpn@<replaceable>name</replaceable></command> (where the connection <replaceable>name</replaceable> matches the one defined in <filename>/etc/openvpn/<replaceable>name</replaceable>.conf</filename>).
ca-ES: Si la VPN no s'ha d'iniciar automàticament en arrencar, establiu la directiva <literal>AUTOSTART</literal> com a <literal>none</literal> al fitxer <filename>/etc/default/openvpn</filename>. Començar o aturar una connexió VPN donada sempre és possible amb les ordres <command>systemctl start openvpn@<replaceable>nom</replaceable></command> i <command>systemctl stop openvpn@<replaceable>nom</replaceable></command> (on la connexió<replaceable>nom</replaceable> coincideix amb la definida a <filename>/etc/openvpn/<replaceable>nom</replaceable>.conf</filename>).

en: Virtual Private Network with SSH
ca-ES: Xarxa privada virtual amb SSH

en: There are actually two ways of creating a virtual private network with SSH. The historic one involves establishing a PPP layer over the SSH link. This method is described in a HOWTO document: <ulink type="block" url="https://www.tldp.org/HOWTO/ppp-ssh/" />
ca-ES: En realitat hi ha dues maneres de crear una xarxa privada virtual amb SSH. La manera antiga consisteix en establir una capa PPP sobre l'enllaç SSH. Aquest mètode es descriu en un document HOWTO: <ulink type="block" url="https://www.tldp.org/HOWTO/ppp-ssh/" />

en: The second method is more recent, and was introduced with OpenSSH 4.3; it is now possible for OpenSSH to create virtual network interfaces (<literal>tun*</literal>) on both sides of an SSH connection, and these virtual interfaces can be configured exactly as if they were physical interfaces. The tunneling system must first be enabled by setting <literal>PermitTunnel</literal> to “yes” in the SSH server configuration file (<filename>/etc/ssh/sshd_config</filename>). When establishing the SSH connection, the creation of a tunnel must be explicitly requested with the <literal>-w any:any</literal> option (<literal>any</literal> can be replaced with the desired <literal>tun</literal> device number). This requires the user to have administrator privilege on both sides, so as to be able to create the network device (in other words, the connection must be established as root).
ca-ES: El segon mètode és més recent, i es va introduir amb OpenSSH 4.3; ara és possible que OpenSSH creï interfícies de xarxa virtual (<literal>tun*</literal>) a ambdós costats d'una connexió SSH, i aquestes interfícies virtuals es poden configurar exactament com si fossin interfícies físiques. El sistema de tunelització s'ha d'activar primer establint <literal>PermitTunnel</literal> a «yes» al fitxer de configuració del servidor SSH (<filename>/etc/ssh/sshd_config</filename>). En establir la connexió SSH, la creació d'un túnel ha de ser explícitament sol·licitada amb l'opció <literal>-w any:any</literal> (<literal>any</literal> pot ser substituït amb el nombre de dispositiu <literal>tun</literal> desitjat). Això requereix que l'usuari tingui privilegis d'administrador en ambdós costats, per tal de poder crear el dispositiu de xarxa (en altres paraules, la connexió s'ha d'establir com a usuari arrel).

en: Both methods for creating a virtual private network over SSH are quite straightforward. However, the VPN they provide is not the most efficient available; in particular, it does not handle high levels of traffic very well.
ca-ES: Tots dos mètodes per crear una xarxa privada virtual a través de SSH són bastant senzills. No obstant això, la VPN que proporcionen no és la més eficient disponible; en particular, no gestiona massa bé els nivells alts de trànsit.

en: The explanation is that when a TCP/IP stack is encapsulated within a TCP/IP connection (for SSH), the TCP protocol is used twice, once for the SSH connection and once within the tunnel. This leads to problems, especially due to the way TCP adapts to network conditions by altering timeout delays. The following site describes the problem in more detail: <ulink type="block" url="http://sites.inka.de/sites/bigred/devel/tcp-tcp.html" />
ca-ES: L'explicació és que quan una pila TCP/IP es troba encapsulada dins d'una connexió TCP/IP (per a SSH), el protocol TCP s'utilitza dues vegades, una vegada per a la connexió SSH i una vegada dins del túnel. Això comporta problemes, especialment a causa de la forma en què TCP s'adapta a les condicions de la xarxa alterant els retards de temps d'espera. El següent lloc descriu el problema amb més detall: <ulink type="block" url="http://sites.inka.de/sites/bigred/devel/tcp-tcp.html" />

en: VPNs over SSH should therefore be restricted to one-off tunnels with no performance constraints.
ca-ES: Per tant, les VPN sobre SSH s'han de restringir a túnels únics sense restriccions de rendiment.

en: First, we install the <emphasis role="pkg">libreswan</emphasis> package. In concrete terms, each host's <filename>/etc/ipsec.conf</filename> contains the parameters for <emphasis>IPsec tunnels</emphasis> (or <emphasis>Security Associations</emphasis>, in the IPsec terminology) that the host is concerned with. There are many configuration examples in <filename>/usr/share/doc/libreswan/</filename>, but Libreswan's online documentation has more examples with explanations: <ulink type="block" url="https://libreswan.org/wiki/" />
ca-ES: Primer, instal·lem el paquet <emphasis role="pkg">libreswan</emphasis>. En termes concrets, el <filename>/etc/ipsec.conf</filename> de cada equip conté els paràmetres per a <emphasis>túnels IPsec</emphasis> (o <emphasis>Security Associations</emphasis>, en la terminologia IPsec) de què el servidor s'ocupa. Hi ha molts exemples de configuració a <filename>/usr/share/doc/libreswan/</filename>, però la documentació en línia de Libreswan té més exemples amb explicacions: <ulink type="block" url="https://libreswan.org/wiki/" />

en: The IPsec service can be controlled with <command>systemctl</command>; for example, <command>systemctl start ipsec</command> will start the IPsec service.
ca-ES: El servei IPsec es pot controlar amb <command>systemctl</command>; per exemple, <command>systemctl start ipsec</command> iniciarà el servei IPsec.

en: In spite of its status as the reference, the complexity of setting up IPsec restricts its usage in practice. OpenVPN-based solutions will generally be preferred when the required tunnels are neither too many nor too dynamic.
ca-ES: Malgrat el seu estatus com a referència, la complexitat de la configuració d'IPsec restringeix el seu ús en la pràctica. Les solucions basades en OpenVPN es preferiran generalment quan els túnels requerits no siguin masses ni massa dinàmics.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> IPsec and NAT
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> IPsec i NAT

en: NATing firewalls and IPsec do not work well together: since IPsec signs the packets, any change on these packets that the firewall might perform will void the signature, and the packets will be rejected at their destination. Various IPsec implementations now include the <emphasis>NAT-T</emphasis> technique (for <emphasis>NAT Traversal</emphasis>), which basically encapsulates the IPsec packet within a standard UDP packet.
ca-ES: Els tallafocs que fan NAT i IPsec no funcionen bé junts: com que IPsec signa els paquets, qualsevol canvi en aquests paquets que el tallafoc pugui realitzar anul·larà la signatura, i els paquets seran rebutjats al destí. Diverses implementacions IPsec ara inclouen la tècnica <emphasis>NAT-T</emphasis> (<emphasis>NAT Traversal</emphasis>), que bàsicament encapsula el paquet IPsec dins d'un paquet UDP estàndard.

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> IPsec and firewalls
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> IPsec i tallafocs

en: The standard mode of operation of IPsec involves data exchanges on UDP port 500 for key exchanges (also on UDP port 4500 in the case that NAT-T is in use). Moreover, IPsec packets use two dedicated IP protocols that the firewall must let through; reception of these packets is based on their protocol numbers, 50 (ESP) and 51 (AH).
ca-ES: El mode estàndard d'operació d'IPsec implica intercanvis de dades al port UDP 500 per a intercanvis de claus (també al port UDP 4500 en el cas que el NAT-T estigui en ús). A més, els paquets IPsec utilitzen dos protocols IP dedicats que el tallafocs ha de deixar passar; la recepció d'aquests paquets es basa en els seus números de protocol, 50 (ESP) i 51 (AH).

en: PPTP (for <emphasis>Point-to-Point Tunneling Protocol</emphasis>) uses two communication channels, one for control data and one for payload data; the latter uses the GRE protocol (<emphasis>Generic Routing Encapsulation</emphasis>). A standard PPP link is then set up over the data exchange channel.
ca-ES: PPTP (de «<emphasis>Point-to-Point Tunneling Protocol</emphasis>» o “Protocol de túnel punt a punt”) utilitza dos canals de comunicació, un per a les dades de control i un altre per a les dades; aquest últim utilitza el protocol GRE («<emphasis>Generic Routing Encapsulation</emphasis>» o “Encapsulació d'encaminament genèric”). A continuació es crea un enllaç PPP estàndard sobre el canal d'intercanvi de dades.

en: Configuring the Client
ca-ES: Configuració del client

en: The <emphasis role="pkg">pptp-linux</emphasis> package contains an easily-configured PPTP client for Linux. The following instructions take their inspiration from the official documentation: <ulink type="block" url="http://pptpclient.sourceforge.net/howto-debian.phtml" />
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">pptp-linux</emphasis> conté un client PPTP fàcilment configurable per a Linux. Les següents instruccions s'inspiren en la documentació oficial: <ulink type="block" url="http://pptpclient.sourceforge.net/howto-debian.phtml" />

en: The Falcot administrators created several files: <filename>/etc/ppp/options.pptp</filename>, <filename>/etc/ppp/peers/falcot</filename>, <filename>/etc/ppp/ip-up.d/falcot</filename>, and <filename>/etc/ppp/ip-down.d/falcot</filename>.
ca-ES: Els administradors de Falcot van crear diversos fitxers: <filename>/etc/ppp/options.pptp</filename>, <filename>/etc/ppp/peers/falcot</filename>, <filename>/etc/ppp/ip-up.d/falcot</filename>, i <filename>/etc/ppp/ip-down.d/falcot</filename>.

en: The <filename>/etc/ppp/options.pptp</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ppp/options.pptp</filename>

en: 
    # PPP options used for a PPTP connection
    lock
    noauth
    nobsdcomp
    nodeflate
ca-ES: 
    # opcions PPP usades en una connexió PPTP
    lock
    noauth
    nobsdcomp
    nodeflate

en: The <filename>/etc/ppp/peers/falcot</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ppp/peers/falcot</filename>

en: 
    # vpn.falcot.com is the PPTP server
    pty "pptp vpn.falcot.com --nolaunchpppd"
    # the connection will identify as the "vpn" user
    user vpn
    remotename pptp
    # encryption is needed
    require-mppe-128
    file /etc/ppp/options.pptp
    ipparam falcot
ca-ES: 
    # vpn.falcot.com és el servidor PPTP
    pty "pptp vpn.falcot.com --nolaunchpppd"
    # la connexió s'identificarà usant l'usuari "vpn"
    user vpn
    remotename pptp
    # es necessita xifratge
    require-mppe-128
    file /etc/ppp/options.pptp
    ipparam falcot

en: The <filename>/etc/ppp/ip-up.d/falcot</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ppp/ip-up.d/falcot</filename>

en: 
    # Create the route to the Falcot network
    if [ "$6" = "falcot" ]; then
      # 192.168.0.0/24 is the (remote) Falcot network
      ip route add 192.168.0.0/24 dev $1
    fi
ca-ES: 
    # Crea la ruta cap a la xarxa de Falcot
    if [ "$6" = "falcot" ]; then
      # 192.168.0.0/24 és la xarxa (remota) de Falcot
      ip route add 192.168.0.0/24 dev $1
    fi

en: The <filename>/etc/ppp/ip-down.d/falcot</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ppp/ip-down.d/falcot</filename>

en: 
    # Delete the route to the Falcot network
    if [ "$6" = "falcot" ]; then
      # 192.168.0.0/24 is the (remote) Falcot network
      ip route del 192.168.0.0/24 dev $1
    fi
ca-ES: 
    # Elimina la ruta cap a la xarxa de Falcol
    if [ "$6" = "falcot" ]; then
      # 192.168.0.0/24 és la xarxa (remota) de Falcot
      ip route del 192.168.0.0/24 dev $1
    fi

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> MPPE
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> MPPE

en: Securing PPTP involves using the MPPE feature (<emphasis>Microsoft Point-to-Point Encryption</emphasis>), which is available in official Debian kernels as a module.
ca-ES: Per fer segur PPTP cal utilitzar la característica MPPE («<emphasis>Microsoft Point-to-Point Encryption</emphasis>» o “Xifratge punt a punt de Microsoft”), que està disponible en els nuclis oficials de Debian com a mòdul.

en: Configuring the Server
ca-ES: Configuració del servidor

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> PPTP and firewalls
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> PPTP i tallafocs

en: Intermediate firewalls need to be configured to let through IP packets using protocol 47 (GRE). Moreover, the PPTP server's port 1723 needs to be open so that the communication channel can happen.
ca-ES: Els tallafocs intermedis s'han de configurar per permetre el pas de paquets IP que usin el protocol 47 (GRE). A més, el port 1723 del servidor PPTP ha d'estar obert perquè el canal de comunicació pugui establir-se.

en: <command>pptpd</command> is the PPTP server for Linux. Its main configuration file, <filename>/etc/pptpd.conf</filename>, requires very few changes: <emphasis>localip</emphasis> (local IP address) and <emphasis>remoteip</emphasis> (remote IP address). In the example below, the PPTP server always uses the <literal>192.168.0.199</literal> address, and PPTP clients receive IP addresses from <literal>192.168.0.200</literal> to <literal>192.168.0.250</literal>.
ca-ES: <command>pptpd</command> és el servidor PPTP per a Linux. El seu fitxer de configuració principal, <filename>/etc/pptpd.conf</filename>, requereix molt pocs canvis: <emphasis>localip</emphasis> (adreça IP local) i <emphasis>remoteip</emphasis> (adreça IP remota). En l'exemple següent, el servidor PPTP sempre utilitza l'adreça <literal>192.168.0.199</literal>, i els clients PPTP reben adreces IP de <literal>192.168.0.200</literal> a <literal>192.168.0.250</literal>.

en: The <filename>/etc/pptpd.conf</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/pptpd.conf</filename>

en: The PPP configuration used by the PPTP server also requires a few changes in <filename>/etc/ppp/pptpd-options</filename>. The important parameters are the server name (<literal>pptp</literal>), the domain name (<literal>falcot.com</literal>), and the IP addresses for DNS and WINS servers.
ca-ES: La configuració PPP utilitzada pel servidor PPTP també requereix alguns canvis a <filename>/etc/ppp/pptpd-options</filename>. Els paràmetres importants són el nom del servidor (<literal>pptp</literal>), el nom del domini (<literal>falcot.com</literal>), i les adreces IP dels servidors de DNS i WINS.

en: The <filename>/etc/ppp/pptpd-options</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ppp/pptpd-options</filename>

en: The last step involves registering the <literal>vpn</literal> user (and the associated password) in the <filename>/etc/ppp/chap-secrets</filename> file. Contrary to other instances where an asterisk (<literal>*</literal>) would work, the server name must be filled explicitly here. Furthermore, Windows PPTP clients identify themselves under the <literal><replaceable>DOMAIN</replaceable>\\<replaceable>USER</replaceable></literal> form, instead of only providing a user name. This explains why the file also mentions the <literal>FALCOT\\vpn</literal> user. It is also possible to specify individual IP addresses for users; an asterisk in this field specifies that dynamic addressing should be used.
ca-ES: L'últim pas consisteix a registrar l'usuari <literal>vpn</literal> (i la contrasenya associada) al fitxer <filename>/etc/ppp/chap-secrets</filename>. Contràriament a altres instàncies on funcionaria un asterisc (<literal>*</literal>), el nom del servidor s'ha d'explicitar aquí. A més, els clients PPTP de Windows s'identifiquen amb la forma <literal><replaceable>DOMINI</replaceable>\\<replaceable>USER</replaceable></literal>, en lloc de només proporcionar un nom d'usuari. Això explica per què el fitxer també esmenta l'usuari <literal>FALCOT\\vpn</literal>. També és possible especificar adreces IP individuals per als usuaris; un asterisc en aquest camp especifica que s'ha d'utilitzar l'adreçament dinàmic.

en: The <filename>/etc/ppp/chap-secrets</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ppp/chap-secrets</filename>

en: 
    # Secrets for authentication using CHAP
    # client        server  secret      IP addresses
    vpn             pptp    f@Lc3au     *
    FALCOT\\vpn     pptp    f@Lc3au     *
ca-ES: 
    # Secrets per a l'autenticació usant CHAP
    # client       servidor secret     adreça IP
    vpn             pptp     f@Lc3au     *
    FALCOT\\vpn     pptp     f@Lc3au     *

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> PPTP vulnerabilities
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> Vulnerabilitats de PPTP

en: Microsoft's first PPTP implementation drew severe criticism because it had many security vulnerabilities; most have since then been fixed in more recent versions. The configuration documented in this section uses the latest version of the protocol. Be aware though that removing some options (such as <literal>require-mppe-128</literal> and <literal>require-mschap-v2</literal>) would make the service vulnerable again.
ca-ES: La primera implementació del PPTP per part de Microsoft va ser molt criticada perquè tenia moltes vulnerabilitats de seguretat; la majoria s'han solventat en versions més recents. La configuració documentada en aquesta secció utilitza l'última versió del protocol. Tingueu en compte que l'eliminació d'algunes opcions (com ara <literal>require-mppe-128</literal> i <literal>require-mschap-v2</literal>) faria el servei vulnerable altre cop.

en: Quality of Service
ca-ES: Qualitat del servei

en: Principle and Mechanism
ca-ES: Principis i mecanisme

en: <emphasis>Quality of Service</emphasis> (or <emphasis>QoS</emphasis> for short) refers to a set of techniques that guarantee or improve the quality of the service provided to applications. The most popular such technique involves classifying the network traffic into categories, and differentiating the handling of traffic according to which category it belongs to. The main application of this differentiated services concept is <emphasis>traffic shaping</emphasis>, which limits the data transmission rates for connections related to some services and/or hosts so as not to saturate the available bandwidth and starve important other services. Traffic shaping is a particularly good fit for TCP traffic, since this protocol automatically adapts to available bandwidth.
ca-ES: <emphasis>Qualitat del Servei</emphasis> (o <emphasis>QoS</emphasis> per l'acrònim en anglès) es refereix a un conjunt de tècniques que garanteixen o milloren la qualitat del servei proporcionat a les aplicacions. La tècnica més popular consisteix a classificar el trànsit de xarxa en categories, i diferenciar el tractament del trànsit segons la categoria a la qual pertany. L'aplicació principal d'aquest concepte de serveis diferenciats és el «<emphasis>traffic shaping</emphasis>» o “modelatge del trànsit”, que limita les taxes de transmissió de dades per a connexions relacionades amb alguns serveis i/o servidors per no saturar l'amplada de banda disponible i fer que altres serveis es degradin. El «traffic shaping» és una tècnica especialment bona per al trànsit TCP, ja que aquest protocol s'adapta automàticament a l'amplada de banda disponible.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Net neutrality and QoS
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Neutralitat de la xarxa i qualitat del servei

en: Network neutrality is achieved when Internet service providers treat all Internet communications equally, that is, without any access limitation based on content, user, website, destination address, etc.
ca-ES: La neutralitat de la xarxa s'aconsegueix quan els proveïdors de serveis d'Internet tracten totes les comunicacions per Internet per igual, és a dir, sense cap limitació d'accés basat en el contingut, l'usuari, el lloc web, l'adreça de destinació, etc.

en: Quality of service can be implemented in a net neutral Internet, but only if Internet service providers can't charge a special fee for a higher-quality service.
ca-ES: La qualitat del servei es pot implementar en una Internet amb neutralitat de xarxa, però només si els proveïdors de serveis d'Internet no poden cobrar una taxa especial per un servei d'alta qualitat.

en: It is also possible to alter the priorities on traffic, which allows prioritizing packets related to interactive services (such as <command>ssh</command> and <command>telnet</command>) or to services that only deal with small blocks of data.
ca-ES: També és possible alterar les prioritats del trànsit, que permet prioritzar paquets relacionats amb serveis interactius (com ara <command>ssh</command> i <command>telnet</command>) o amb serveis que només tracten amb petits blocs de dades.

en: The Debian kernels include the features required for QoS along with their associated modules. These modules are many, and each of them provides a different service, most notably by way of special schedulers for the queues of IP packets; the wide range of available scheduler behaviors spans the whole range of possible requirements.
ca-ES: Els nuclis de Debian inclouen les característiques necessàries per a QoS juntament amb els seus mòduls associats. Aquests mòduls són molts, i cadascun d'ells proporciona un servei diferent, sobretot a través de planificadors especials per a les cues de paquets IP; l'àmplia gamma de comportaments de planificadors disponibles abasta tot el rang de possibles requisits.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> LARTC — <emphasis>Linux Advanced Routing &amp; Traffic Control</emphasis>
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> LARTC — «<emphasis>Linux Advanced Routing &amp; Traffic Control</emphasis>» o Encaminament avançat i control de trànsit de Linux

en: <primary>routing</primary><secondary>advanced</secondary>
ca-ES: <primary>encaminament</primary><secondary>avançat</secondary>

en: <primary>traffic</primary><secondary>control</secondary>
ca-ES: <primary>trànsit</primary><secondary>control</secondary>

en: <primary>control of traffic</primary>
ca-ES: <primary>control de trànsit</primary>

en: The <emphasis>Linux Advanced Routing &amp; Traffic Control</emphasis> HOWTO is the reference document covering everything there is to know about network quality of service. <ulink type="block" url="https://www.lartc.org/howto/" />
ca-ES: El «HOWTO» de «<emphasis>Linux Advanced Routing &amp; Traffic Control</emphasis>» és el document de referència que cobreix tot el que hi ha per saber sobre la qualitat del servei de la xarxa. <ulink type="block" url="https://www.lartc.org/howto/" />

en: Configuring and Implementing
ca-ES: Configuració i implementació

en: QoS parameters are set through the <command>tc</command> command (provided by the <emphasis role="pkg">iproute</emphasis> package). Since its interface is quite complex, using higher-level tools is recommended.
ca-ES: Els paràmetres de QoS s'estableixen a través de l'ordre <command>tc</command> (proveït pel paquet <emphasis role="pkg">iproute</emphasis>). Com que la seva interfície és bastant complexa, es recomana utilitzar eines de nivell superior.

en: Reducing Latencies: <command>wondershaper</command>
ca-ES: Reducció de latències: <command>wondershaper</command>

en: <primary>limitation of traffic</primary>
ca-ES: <primary>limitació del trànsit</primary>

en: <primary>traffic</primary><secondary>limitation</secondary>
ca-ES: <primary>trànsit</primary><secondary>limitació</secondary>

en: The main purpose of <command>wondershaper</command> (in the similarly-named package) is to minimize latencies independent of network load. This is achieved by limiting total traffic to a value that falls just short of the link saturation value.
ca-ES: El propòsit principal de <command>wondershaper</command> (al paquet del mateix nom) és minimitzar les latències independentment de la càrrega de la xarxa. Això s'aconsegueix limitant el trànsit total a un valor que quedi per sota del valor de saturació de l'enllaç.

en: Changes in the <filename>/etc/network/interfaces</filename> file
ca-ES: Canvis al fitxer <filename>/etc/network/interfaces</filename>

en: <emphasis>GOING FURTHER</emphasis> Optimal configuration
ca-ES: <emphasis>ANANT MÉS ENLLÀ</emphasis> Configuració òptima

en: The <filename>/usr/share/doc/wondershaper/README.Debian.gz</filename> file describes, in some detail, the configuration method recommended by the package maintainer. In particular, it advises measuring the download and upload speeds so as to best evaluate real limits.
ca-ES: El fitxer <filename>/usr/share/doc/wondershaper/README.Debian.gz</filename> descriu, en alguns detalls, el mètode de configuració recomanat pel mantenidor del paquet. En particular, aconsella mesurar les velocitats de pujada i baixada per tal d'avaluar millor els límits reals.

en: Standard Configuration
ca-ES: Configuració estàndar

en: The DSCP field can be set by applications that generate IP packets, or modified on the fly by <emphasis>netfilter</emphasis>. The following rules are sufficient to increase responsiveness for a server's SSH service, note that the DSCP field must be set in hexadecimal:
ca-ES: El camp DSCP pot ser establert per aplicacions que generen paquets IP, o modificat sobre la marxa per <emphasis>netfilter</emphasis>. Les següents regles són suficients per augmentar la capacitat de resposta per al servei d'SSH d'un servidor, però tingueu en compte que el camp DSCP s'ha d'establir en hexadecimal:

en: Dynamic Routing
ca-ES: Encaminament dinàmic

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Dynamic routing
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Encaminament dinàmic

en: Dynamic routing allows routers to adjust, in real time, the paths used for transmitting IP packets. Each protocol involves its own method of defining routes (shortest path, use routes advertised by peers, and so on).
ca-ES: L'encaminament dinàmic permet als «routers» ajustar, en temps real, els camins utilitzats per transmetre paquets IP. Cada protocol implica el seu propi mètode de definició de rutes (el camí més curt, les rutes d'ús anunciades per d'altres, etc.).

en: In the Linux kernel, a route links a network device to a set of machines that can be reached through this device. The <command>ip</command> command, when <literal>route</literal> is used as the first argument, defines new routes and displays existing ones. The <command>route</command> command was used for that purpose, but it is deprecated in favor of <command>ip</command>.
ca-ES: En el nucli de Linux, una ruta enllaça un dispositiu de xarxa amb un conjunt de màquines a les quals es pot arribar a través d'aquest dispositiu. L'ordre <command>ip</command>, quan s'utilitza com a primer argument <literal>route</literal> , defineix noves rutes i mostra les existents. L'ordre <command>route</command> s'havia usat amb aquest propòsit, però ha quedat obsoleta a favor d'<command>ip</command>.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> OSPF, BGP or RIP?
ca-ES: <emphasis>A LA PRÀCTICA</emphasis> OSPF, BGP o RIP?

en: <acronym>OSPF</acronym> (Open Shortest Path First) is generally the best protocol to use for dynamic routing on private networks, but <acronym>BGP</acronym> (Border Gateway Protocol) is more common for Internet-wide routing. <acronym>RIP</acronym> (Routing Information Protocol) is rather ancient, and hardly used anymore.
ca-ES: <acronym>OSPF</acronym> («Open Shortest Path First» o “primer el camí més curt”) és generalment el millor protocol a utilitzar per a l'encaminament dinàmic en xarxes privades, però <acronym>BGP</acronym> («Border Gateway Protocol») és més comú per a l'encaminament a Internet. <acronym>RIP</acronym> («Routing Information Protocol») és bastant antic, i gairebé mai utilitzat.

en: Debian kernels include IPv6 handling in the core kernel (with the exception of some architectures that have it compiled as a module named <literal>ipv6</literal>). Basic tools such as <command>ping</command> and <command>traceroute</command> have their IPv6 equivalents in <command>ping6</command> and <command>traceroute6</command>, available respectively in the <emphasis role="pkg">iputils-ping</emphasis> and <emphasis role="pkg">iputils-tracepath</emphasis> packages.
ca-ES: Els nuclis de Debian inclouen la gestió d'IPv6 en el propi nucli (amb l'excepció d'algunes arquitectures que el tenen compilat com un mòdul anomenat <literal>ipv6</literal>. Eines bàsiques com <command>ping</command> i <command>traceroute</command> tenen els seus equivalents IPv6 amb <command>ping6</command> i <command>traceroute6</command>, disponibles respectivament en els paquets <emphasis role="pkg">iputils-ping</emphasis> i <emphasis role="pkg">iputils-tracepath</emphasis>.

en: The IPv6 network is configured similarly to IPv4, in <filename>/etc/network/interfaces</filename>. But if you want that network to be globally available, you must ensure that you have an IPv6-capable router relaying traffic to the global IPv6 network.
ca-ES: Una xarxa IPv6 es configura de manera similar a IPv4, a <filename>/etc/network/interfaces</filename>. Però si voleu que aquesta xarxa estigui disponible a nivell mundial, cal assegurar-se que es disposa d'un encaminador amb capacitat per a IPv6 que retransmet el trànsit a la xarxa global IPv6.

en: Example of IPv6 configuration
ca-ES: Exemple de configuració IPv6

en: IPv6 subnets usually have a netmask of 64 bits. This means that 2<superscript>64</superscript> distinct addresses exist within the subnet. This allows Stateless Address Autoconfiguration (<acronym>SLAAC</acronym>) to pick an address based on the network interface's MAC address. By default, if <acronym>SLAAC</acronym> is activated in your network and IPv6 on your computer, the kernel will automatically find IPv6 routers and configure the network interfaces.
ca-ES: Les subxarxes IPv6 solen tenir una màscara de xarxa de 64 bits. Això significa que hi ha 2<superscript>64</superscript> adreces diferents dins de la subxarxa. Això permet a «Stateless Address Autoconfiguration» o “Autoconfiguració sense estat d'adreces” (<acronym>SLAAC</acronym>) triar una adreça basada en l'adreça MAC de la interfície de xarxa. Per defecte, si <acronym>SLAAC</acronym> està activat a la xarxa i IPv6 a l'ordinador, el nucli trobarà automàticament encaminadors IPv6 i configurarà les interfícies de xarxa.

en: IPv6 privacy extensions
ca-ES: Extensions de privacitat IPv6

en: <emphasis>TIP</emphasis> Programs built with IPv6
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis> Programes desenvolupats amb IPv6

en: Many pieces of software need to be adapted to handle IPv6. Most of the packages in Debian have been adapted already, but not all. If your favorite package does not work with IPv6 yet, you can ask for help on the <emphasis>debian-ipv6</emphasis> mailing-list. They might know about an IPv6-aware replacement and could file a bug to get the issue properly tracked. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-ipv6/" />
ca-ES: Moltes parts de programari s'han d'adaptar per gestionar IPv6. La majoria dels paquets de Debian ja s'han adaptat, però no tots. Si el vostre paquet preferit encara no funciona amb IPv6, podeu demanar ajuda a la llista de correu <emphasis>debian-ipv6</emphasis>. Allà poden conèixer algun reemplaçament de programari per IPv6 i podrien registrar un «bug» per fer que el problema es segueixi correctament. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-ipv6/" />

en: <primary>firewall</primary><secondary>IPv6</secondary>
ca-ES: <primary>tallafocs</primary><secondary>IPv6</secondary>

en: IPv6 connections can be restricted, in the same fashion as for IPv4. <command>nft</command> can be used to create firewall rules for IPv4 and IPv6 (see <xref linkend="sect.nftables" />).
ca-ES: Les connexions IPv6 es poden restringir de la mateixa manera que per IPv4. <command>nft</command> es pot utilitzar per crear regles de tallafoc per a IPv4 i IPv6 (vegeu <xref linkend="sect.nftables" />).

en: Tunneling
ca-ES: Túnels

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> IPv6 tunneling and firewalls
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Túnels IPv6 i tallafocs

en: IPv6 tunneling over IPv4 (as opposed to native IPv6) requires the firewall to accept the traffic, which uses IPv4 protocol number 41.
ca-ES: Túnels IPv6 sobre IPv4 (en contraposició a IPv6 nadiu) requereix que el tallafocs accepti el trànsit, que utilitza el protocol IPv4 número 41.

en: If a native IPv6 connection is not available, the fallback method is to use a tunnel over IPv4. Hurricane Electric is one (free) provider of such tunnels: <ulink type="block" url="https://tunnelbroker.net" />
ca-ES: Si una connexió IPv6 nativa no està disponible, el mètode alternatiu és utilitzar un túnel sobre IPv4. Hurricane Electric és un proveïdor (de franc) d'aquests túnels: <ulink type="block" url="https://tunnelbroker.net" />

en: To use a Hurricane Electric tunnel, you need to register an account, login, select a free tunnel and edit the file <filename>/etc/network/interfaces</filename> with the generated code.
ca-ES: Per utilitzar un túnel d'Electric Hurricane cal registrar un compte, iniciar la sessió, seleccionar un túnel de franc i editar el fitxer <filename>/etc/network/interfaces</filename> amb el codi generat.

en: You can install and configure the <command>radvd</command> daemon (from the similarly-named package) if you want to use the configured computer as a router for a local network. This IPv6 configuration daemon has a role similar to <command>dhcpd</command> in the IPv4 world.
ca-ES: Podeu instal·lar i configurar el dimoni <command>radvd</command> (al paquet del mateixm nom) si voleu utilitzar l'ordinador configurat com a encaminador per a una xarxa local. Aquest dimoni de configuració IPv6 té un rol similar a <command>dhcpd</command> en el món IPv4.

en: The <filename>/etc/radvd.conf</filename> configuration file must then be created (see <filename>/usr/share/doc/radvd/examples/simple-radvd.conf</filename> as a starting point). In our case, the only required change is the prefix, which needs to be replaced with the one provided by Hurricane Electric; it can be found in the output of the <command>ip a</command> command, in the block concerning the <literal>he-ipv6</literal> interface.
ca-ES: El fitxer de configuració <filename>/etc/radvd.conf</filename> ha de ser creat (vegeu <filename>/usr/share/doc/radvd/examples/simple-radvd.conf</filename> com a punt de partida). En el nostre cas, l'únic canvi necessari és el prefix, que ha de ser substituït pel que proporciona Hurricane Electric; es pot trobar en la sortida generada per la comanda <command>ip a</command>, en el bloc relatiu a la interfície <literal>he-ipv6</literal>.

en: Then run <command>systemctl start radvd</command>. The IPv6 network should now work.
ca-ES: Després executeu <command>systemctl start radvd</command>. La xarxa IPv6 ara hauria de funcionar.

en: Domain Name Servers (DNS)
ca-ES: Servidors de noms de domini (DNS)

en: <primary>server</primary><secondary>name</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>nom</secondary>

en: DNS records are organized in zones; each zone matches either a domain (or a subdomain) or an IP address range (since IP addresses are generally allocated in consecutive ranges). A primary server is authoritative on the contents of a zone; secondary servers, usually hosted on separate machines, provide regularly refreshed copies of the primary zone.
ca-ES: Els registres DNS s'organitzen en zones; cada zona coincideix o bé amb un domini (o un subdomini) o amb un interval d'adreces IP (ja que les adreces IP generalment s'assignen en intervals consecutius). Un servidor primari és autoritatiu en el contingut d'una zona; els servidors secundaris, normalment allotjats en màquines separades, proporcionen còpies regularment refrescades de la zona primària.

en: <primary>zone</primary><secondary>DNS</secondary>
ca-ES: <primary>zona</primary><secondary>DNS</secondary>

en: <primary>DNS</primary><secondary>zone</secondary>
ca-ES: <primary>DNS</primary><secondary>zona</secondary>

en: Each zone can contain records of various kinds (<emphasis>Resource Records</emphasis>), these are some of the most common:
ca-ES: Cada zona pot contenir registres de diversos tipus («<emphasis>Resource Records</emphasis>» o “registres de recursos”), aquests són alguns dels més comuns:

en: DNS software
ca-ES: Programari DNS

en: Furthermore, Bind supports the DNSSEC standard for signing (and therefore authenticating) DNS records, which allows blocking any spoofing of this data during man-in-the-middle attacks.
ca-ES: A més, Bind dona suport a l'estàndard DNSSEC per signar (i per tant autenticar) registres de DNS, fet que permet bloquejar qualsevol espoli d'aquestes dades en atacs de tipus «man-in-the-middle».

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> DNSSEC
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> DNSSEC

en: The DNSSEC norm is quite complex; this partly explains why it is not in widespread usage yet (even if it perfectly coexists with DNS servers unaware of DNSSEC). To understand all the ins and outs, you should check the following article. <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/Domain_Name_System_Security_Extensions" />
ca-ES: La norma DNSSEC és força complexa; això explica en part per què encara no és d'ús generalitzat (fins i tot si coexisteix perfectament amb servidors DNS que no fan ús de DNSSEC). Per entendre tots els detalls, caldria revisar el següent article. <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/Domain_Name_System_Security_Extensions" />

en: Configuring bind
ca-ES: Configurant bind

en: Configuration files for <command>bind</command>, irrespective of version, have the same structure.
ca-ES: Els arxius de configuració de <command>bind</command>, independentment de la versió, tenen la mateixa estructura.

en: The Falcot administrators created a primary <literal>falcot.com</literal> zone to store information related to this domain, and a <literal>168.192.in-addr.arpa</literal> zone for reverse mapping of IP addresses in the local networks.
ca-ES: Els administradors de Falcot han creat una zona primària <literal>falcot.com</literal> per emmagatzemar informació relacionada amb aquest domini, i una zona <literal>168.192.in-addr.arpa</literal> per a l'assignació inversa d'adreces IP a les xarxes locals.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Names of reverse zones
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Noms de zones inverses

en: <primary>zone</primary><secondary>reverse</secondary>
ca-ES: <primary>zona</primary><secondary>inversa</secondary>

en: <primary>reverse zone</primary>
ca-ES: <primary>zona inversa</primary>

en: <primary>nibble format</primary>
ca-ES: <primary>format «nibble»</primary>

en: Reverse zones have a particular name. The zone covering the <literal>192.168.0.0/16</literal> network needs to be named <literal>168.192.in-addr.arpa</literal>: the IP address components are reversed, and followed by the <literal>in-addr.arpa</literal> suffix.
ca-ES: Les zones inverses tenen un nom particular. La zona que cobreix la xarxa <literal>192.168.0.0/16</literal> ha de ser anomenada <literal>168.192.in-addr.arpa</literal>: els components d'adreça IP s'inverteixen, i se'ls afegeix el sufix <literal>in-addr.arpa</literal>.

en: For IPv6 networks, the suffix is <literal>ip6.arpa</literal> and the IP address components which are reversed are each character in the full hexadecimal representation of the IP address. As such, the <literal>2001:0bc8:31a0::/48</literal> network would use a zone named <literal>0.a.1.3.8.c.b.0.1.0.0.2.ip6.arpa</literal>.
ca-ES: En xarxes IPv6, el sufix és <literal>ip6.arpa</literal> i els components d'adreça IP que s'inverteixen són cada caràcter en la representació hexadecimal completa de l'adreça IP. Així, la xarxa <literal>2001:0bc8:31a0::/48</literal> utilitzaria una zona anomenada <literal>0.a.1.3.8.c.b.0.1.0.0.2.ip6.arpa</literal>.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Testing the DNS server
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis> Provant el servidor DNS

en: The <command>host</command> command (in the <emphasis role="pkg">bind9-host</emphasis> package) queries a DNS server, and can be used to test the server configuration. For example, <command>host machine.falcot.com localhost</command> checks the local server's reply for the <literal>machine.falcot.com</literal> query. <command>host <replaceable>ipaddress</replaceable> localhost</command> tests the reverse resolution.
ca-ES: L'ordre <command>host</command> (al paquet <emphasis role="pkg">bind9-host</emphasis>) interroga un servidor DNS, i es pot utilitzar per provar la configuració del servidor. Per exemple, <command>host machine.falcot.com localhost</command> comprova la resposta del servidor local per a la consulta <literal>machine.falcot.com</literal>. <command>host <replaceable>adreça ip</replaceable> localhost</command> prova la resolució inversa.

en: The following configuration excerpts, taken from the Falcot files, can serve as starting points to configure a DNS server:
ca-ES: Els següents extractes de configuració, extrets dels arxius de Falcot, poden servir com a punts de partida per configurar un servidor DNS:

en: Excerpt of <filename>/etc/bind/named.conf.local</filename>
ca-ES: Extracte de <filename>/etc/bind/named.conf.local</filename>

en: Excerpt of <filename>/etc/bind/db.falcot.com</filename>
ca-ES: Extracte de <filename>/etc/bind/db.falcot.com</filename>

en: ; falcot.com Zone 
    ; admin.falcot.com. =&gt; zone contact: admin@falcot.com
    $TTL    604800
    @       IN      SOA     falcot.com. admin.falcot.com. (
                            20040121        ; Serial
                             604800         ; Refresh
                              86400         ; Retry
                            2419200         ; Expire
                             604800 )       ; Negative Cache TTL
    ;
    ; The @ refers to the zone name ("falcot.com" here)
    ; or to $ORIGIN if that directive has been used
    ;
    @       IN      NS      ns
    @       IN      NS      ns0.xname.org.
    
    internal IN      NS      192.168.0.2
    
    @       IN      A       212.94.201.10
    @       IN      MX      5 mail
    @       IN      MX      10 mail2
    
    ns      IN      A       212.94.201.10
    mail    IN      A       212.94.201.10
    mail2   IN      A       212.94.201.11
    www     IN      A       212.94.201.11
    
    dns     IN      CNAME   ns
ca-ES: ; Zona falcot.com 
    ; admin.falcot.com. =&gt; contacte per a la zona: admin@falcot.com
    $TTL    604800
    @       IN      SOA     falcot.com. admin.falcot.com. (
                            20040121        ; Sèrie
                             604800         ; Refrescar
                              86400         ; Reintentar
                            2419200         ; Expirar
                             604800 )       ; TTL per a la caché negativa
    ;
    ; El @ fa referència al nom de la zona ("falcot.com" aquí)
    ; o a $ORIGIN si la directiva ha estat usada
    ;
    @       IN      NS      ns
    @       IN      NS      ns0.xname.org.
    
    internal IN      NS      192.168.0.2
    
    @       IN      A       212.94.201.10
    @       IN      MX      5 mail
    @       IN      MX      10 mail2
    
    ns      IN      A       212.94.201.10
    mail    IN      A       212.94.201.10
    mail2   IN      A       212.94.201.11
    www     IN      A       212.94.201.11
    
    dns     IN      CNAME   ns

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Syntax of a name
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Sintaxi d'un nom

en: The syntax of machine names follows strict rules. For instance, <literal>machine</literal> implies <literal>machine.<replaceable>domain</replaceable></literal>. If the domain name should not be appended to a name, said name must be written as <literal>machine.</literal> (with a dot as suffix). Indicating a DNS name outside the current domain therefore requires a syntax such as <literal>machine.otherdomain.com.</literal> (with the final dot).
ca-ES: La sintaxi dels noms de les màquines segueix regles estrictes. Per exemple, <literal>màquina</literal> implica <literal>màquina.<replaceable>domini</replaceable></literal>. Si el nom del domini no s'ha d'annexar a un nom, aquest nom s'ha d'escriure com a <literal>màquina.</literal> (amb un punt com a sufix). Indicar un nom DNS fora del domini actual requereix una sintaxi com ara <literal>màquina.dominidiferent.com.</literal> (amb el punt final).

en: Excerpt of <filename>/etc/bind/db.192.168</filename>
ca-ES: Extracte de <filename>/etc/bind/db.192.168</filename>

en: ; Reverse zone for 192.168.0.0/16
    ; admin.falcot.com. =&gt; zone contact: admin@falcot.com
    $TTL    604800
    @       IN      SOA     ns.internal.falcot.com. admin.falcot.com. (
                            20040121        ; Serial
                             604800         ; Refresh
                              86400         ; Retry
                            2419200         ; Expire
                             604800 )       ; Negative Cache TTL
    
            IN      NS      ns.internal.falcot.com.
    
    ; 192.168.0.1 -&gt; arrakis
    1.0     IN      PTR     arrakis.internal.falcot.com.
    ; 192.168.0.2 -&gt; neptune
    2.0     IN      PTR     neptune.internal.falcot.com.
    
    ; 192.168.3.1 -&gt; pau
    1.3     IN      PTR     pau.internal.falcot.com.
ca-ES: ; Zona inversa per 192.168.0.0/16
    ; admin.falcot.com. =&gt; contacte de zona: admin@falcot.com
    $TTL    604800
    @       IN      SOA     ns.internal.falcot.com. admin.falcot.com. (
                            20040121        ; Serial
                             604800         ; Refresh
                              86400         ; Retry
                            2419200         ; Expire
                             604800 )       ; Negative Cache TTL
    
            IN      NS      ns.internal.falcot.com.
    
    ; 192.168.0.1 -&gt; arrakis
    1.0     IN      PTR     arrakis.internal.falcot.com.
    ; 192.168.0.2 -&gt; neptune
    2.0     IN      PTR     neptune.internal.falcot.com.
    
    ; 192.168.3.1 -&gt; pau
    1.3     IN      PTR     pau.internal.falcot.com.

en: <primary>network</primary><secondary>DHCP configuration</secondary>
ca-ES: <primary>xarxa</primary><secondary>configuració DHCP</secondary>

en: DHCP (for <emphasis>Dynamic Host Configuration Protocol</emphasis>) is a protocol by which a machine can automatically get its network configuration when it boots. This allows centralizing the management of network configurations, and ensuring that all desktop machines get similar settings.
ca-ES: DHCP (de «<emphasis>Dynamic Host Configuration Protocol</emphasis>» o “Protocol de configuració dinàmica d'equips”) és un protocol pel qual una màquina pot obtenir automàticament la seva configuració de xarxa quan arrenca. Això permet centralitzar la gestió de les configuracions de la xarxa i assegurar que totes les màquines d'escriptori tinguin configuracions similars.

en: A DHCP server provides many network-related parameters. The most common of these is an IP address and the network where the machine belongs, but it can also provide other information, such as DNS servers, WINS servers, NTP servers, and so on.
ca-ES: Un servidor DHCP proporciona molts paràmetres relacionats amb la xarxa. La més comuna és una adreça IP i la xarxa on la màquina pertany, però també pot proporcionar altres dades, com ara servidors DNS, servidors WINS, servidors NTP, etc.

en: The Internet Software Consortium (also involved in developing <command>bind</command>) is the main author of the DHCP server. The matching Debian package is <emphasis role="pkg">isc-dhcp-server</emphasis>.
ca-ES: El Internet Software Consortium, o “Consorci de programari d'Internet”, (també implicat en el desenvolupament de <command>bind</command>) és l'autor principal del servidor DHCP. El paquet Debian corresponent és <emphasis role="pkg">isc-dhcp-server</emphasis>.

en: Configuring
ca-ES: Configuració

en: The first elements that need to be edited in the DHCP server configuration files (<filename>/etc/dhcp/dhcpd.conf</filename>, and <filename>/etc/dhcp/dhcpd6.conf</filename> for IPv6) are the domain name and the DNS servers. If this server is alone on the local network (as defined by the broadcast propagation), the <literal>authoritative</literal> directive must also be enabled (or uncommented). One also needs to create a <literal>subnet</literal> section describing the local network and the configuration information to be provided. The following example fits a <literal>192.168.0.0/24</literal> local network with a router at <literal>192.168.0.1</literal> serving as the gateway. Available IP addresses are in the range <literal>192.168.0.128</literal> to <literal>192.168.0.254</literal>.
ca-ES: Els primers elements que s'han d'editar als fitxers de configuració del servidor DHCP (<filename>/etc/dhcp/dhcpd.conf</filename>, i<filename>/etc/dhcp/dhcpd6.conf</filename> per a IPv6) són el nom del domini i els servidors DNS. Si aquest servidor està sol a la xarxa local (com es defineix per la propagació de la difusió), la directiva <literal>authoritative</literal> també ha d'estar activada (o sense comentar). També cal crear una secció <literal>subnet</literal> que descrigui la xarxa local i la informació de configuració que s'ha de proporcionar. L'exemple següent encaixa amb una xarxa local <literal>192.168.0.0/24</literal> amb un encaminador a <literal>192.168.0.1</literal> que serveix com a passarel·la. Les adreces IP disponibles estan en l'interval <literal>192.168.0.128</literal> a <literal>192.168.0.254</literal>.

en: Excerpt of <filename>/etc/dhcp/dhcpd.conf</filename>
ca-ES: Extracte de <filename>/etc/dhcp/dhcpd.conf</filename>

en: DHCP and DNS
ca-ES: DHCP i DNS

en: <primary>DNS</primary><secondary>automated updates</secondary>
ca-ES: <primary>DNS</primary><secondary>actualitzacions automàtiques</secondary>

en: A nice feature is the automated registering of DHCP clients in the DNS zone, so that each machine gets a significant name (rather than something impersonal such as <literal>machine-192-168-0-131.internal.falcot.com</literal>). Using this feature requires configuring the DNS server to accept updates to the <literal>internal.falcot.com</literal> DNS zone from the DHCP server, and configuring the latter to submit updates for each registration.
ca-ES: Una característica interessant és el registre automàtic de clients DHCP a la zona DNS, de manera que cada màquina rep un nom significatiu (en lloc d'alguna cosa impersonal com ara <literal>maquina-192-168-0-131.internal.falcot.com</literal>). Aquesta característica requereix la configuració del servidor DNS per acceptar les actualitzacions de la zona DNS <literal>internal.falcot.com</literal> per part del servidor DHCP, i la configuració d'aquest últim per enviar actualitzacions per a cada registre.

en: In the <command>bind</command> case (see <xref linkend="sect.dns-software" />), the <literal>allow-update</literal> directive needs to be added to each of the zones that the DHCP server is to edit (the one for the <literal>internal.falcot.com</literal> domain, and the reverse zone). This directive lists the IP addresses allowed to perform these updates; it should therefore contain the possible addresses of the DHCP server (both the local address and the public address, if appropriate).
ca-ES: En el cas de <command>bind</command> (vegeu <xref linkend="sect.dns-software" />), cal afegir la directiva <literal>allow-update</literal> a cadascuna de les zones que el servidor DHCP ha d'editar (la del domini <literal>internal.falcot.com</literal> i la zona inversa). Aquesta directiva llista les adreces IP que tenen permès realitzar aquestes actualitzacions; per tant, hauria de contenir les possibles adreces del servidor DHCP (tant l'adreça local com l'adreça pública, si fos el cas).

en: Beware! A zone that can be modified <emphasis>will</emphasis> be changed by <command>bind</command>, and the latter will overwrite its configuration files at regular intervals. Since this automated procedure produces files that are less human-readable than manually-written ones, the Falcot administrators handle the <literal>internal.falcot.com</literal> domain with a delegated DNS server; this means the <literal>falcot.com</literal> zone file stays firmly under their manual control.
ca-ES: Compte! Una zona que pot ser modificada <emphasis>ho serà</emphasis> per <command>bind</command>, i aquest últim sobreescriurà els fitxers de configuració en intervals regulars. Com que aquest procediment automatitzat produeix fitxers que són menys llegibles per humans que els escrits manualment, els administradors de Falcot gestionen el domini <literal>internal.falcot.com</literal> amb un servidor DNS delegat; això significa que el fitxer de zona <literal>falcot.com</literal> es manté fermament sota el seu control manual.

en: The DHCP server configuration excerpt above already includes the directives required for DNS zone updates: they are the <literal>ddns-update-style interim;</literal> and <literal>ddns-domain-name "internal.falcot.com";</literal> lines.
ca-ES: L'extracte de la configuració del servidor DHCP anterior ja inclou les directives necessàries per a les actualitzacions de la zona DNS: són les línies <literal>ddns-update-style interim;</literal> i <literal>ddns-domain-name "internal.falcot.com";</literal>.

en: Network Diagnosis Tools
ca-ES: Eines de diagnòstic de xarxa

en: Local Diagnosis: <command>netstat</command>
ca-ES: Diagnòstic local: <command>netstat</command>

en: Let's first mention the <command>netstat</command> command (in the <emphasis role="pkg">net-tools</emphasis> package); it displays an instant summary of a machine's network activity. When invoked with no argument, this command lists all open connections; this list can be very verbose since it includes many Unix-domain sockets (widely used by daemons) which do not involve the network at all (for example, <literal>dbus</literal> communication, <literal>X11</literal> traffic, and communications between virtual filesystems and the desktop).
ca-ES: Esmentem primer el comandament <command>netstat</command> (al paquet <emphasis role="pkg">net-tools</emphasis>); mostra un resum instantani de l'activitat de xarxa d'una màquina. Quan s'invoca sense cap argument, aquesta ordre llista totes les connexions obertes; aquesta llista pot ser molt detallada, ja que inclou molts sòcols de domini Unix (àmpliament utilitzats per dimonis) que no impliquen la xarxa en absolut (per exemple, la comunicació <literal>dbus</literal>, el trànsit <literal>X11</literal>, i comunicacions entre sistemes de fitxers virtuals i l'escriptori).

en: Common invocations therefore use options that alter <command>netstat</command>'s behavior. The most frequently used options include:
ca-ES: Per tant, les invocacions comunes utilitzen opcions que alteren el comportament de <command>netstat</command>. Les opcions més utilitzades inclouen:

en: <literal>-t</literal>, which filters the results to only include TCP connections;
ca-ES: <literal>-t</literal>, que filtra els resultats incloent només connexions TCP;

en: <literal>-u</literal>, which works similarly for UDP connections; these options are not mutually exclusive, and one of them is enough to stop displaying Unix-domain connections;
ca-ES: <literal>-u</literal>, que funciona de manera similar per a les connexions UDP; aquestes opcions no són mútuament excloents, i una d'elles és suficient per deixar de mostrar les connexions de domini Unix;

en: <literal>-a</literal>, to also list listening sockets (waiting for incoming connections);
ca-ES: <literal>-a</literal>, també llista els sòcols en estat d'escolta (esperant connexions entrants);

en: <literal>-n</literal>, to display the results numerically: IP addresses (no DNS resolution), port numbers (no aliases as defined in <filename>/etc/services</filename>) and user ids (no login names);
ca-ES: <literal>-n</literal>, per mostrar els resultats numèricament: adreces IP (sense resolució DNS), números de port (sense els àlies definits a <filename>/etc/services</filename>) i identificadors d'usuari (sense noms d'usuari);

en: <literal>-p</literal>, to list the processes involved; this option is only useful when <command>netstat</command> is run as root, since normal users will only see their own processes;
ca-ES: <literal>-p</literal>, per llistar els processos implicats; aquesta opció només és útil quan <command>netstat</command> s'executa com a usuari arrel, ja que els usuaris normals només veuran els seus propis processos;

en: <literal>-c</literal>, to continuously refresh the list of connections.
ca-ES: <literal>-c</literal>, per actualitzar contínuament la llista de connexions.

en: Other options, documented in the <citerefentry><refentrytitle>netstat</refentrytitle> <manvolnum>8</manvolnum></citerefentry> manual page, provide an even finer control over the displayed results. In practice, the first five options are so often used together that systems and network administrators practically acquired <command>netstat -tupan</command> as a reflex. Typical results, on a lightly loaded machine, may look like the following:
ca-ES: Altres opcions, documentades a la pàgina del manual <citerefentry><refentrytitle>netstat</refentrytitle> <manvolnum>8</manvolnum></citerefentry>, proporcionen un control encara més refinat sobre els resultats mostrats. A la pràctica, les primeres cinc opcions s'utilitzen tan sovint juntes que els administradors de xarxes i sistemes pràcticament van adquirir <command>netstat -tupan</command> com a acte reflex. Els resultats típics, en una màquina no massa carregada, poden ser com els següents:

en: As expected, this lists established connections, two SSH connections in this case, and applications waiting for incoming connections (listed as <literal>LISTEN</literal>), notably the Exim4 email server listening on port 25.
ca-ES: Com era d'esperar, es mostren les connexions establertes, dues connexions SSH en aquest cas, i les aplicacions que esperen connexions entrants (mostrades amb <literal>LISTEN</literal>), en particular el servidor de correu electrònic Exim4 que escolta pel port 25.

en: Remote Diagnosis: <command>nmap</command>
ca-ES: Diagnòstic remot: <command>nmap</command>

en: <command>nmap</command> (in the similarly-named package) is, in a way, the remote equivalent for <command>netstat</command>. It can scan a set of “well-known” ports for one or several remote servers, and list the ports where an application is found to answer to incoming connections. Furthermore, <command>nmap</command> is able to identify some of these applications, sometimes even their version number. The counterpart of this tool is that, since it runs remotely, it cannot provide information on processes or users; however, it can operate on several targets at once.
ca-ES: <command>nmap</command> (al paquet del mateix nom) és, d'alguna manera, l'equivalent remot per <command>netstat</command>. Pot escanejar un conjunt de ports "ben coneguts" per a un o diversos servidors remots, i llista els ports on es troba una aplicació per respondre a les connexions entrants. A més, <command>nmap</command> és capaç d'identificar algunes d'aquestes aplicacions, de vegades fins i tot el seu número de versió. La contrapartida d'aquesta eina és que, ja que funciona remotament, no pot proporcionar informació sobre processos o usuaris; no obstant això, pot operar en diversos objectius alhora.

en: A typical <command>nmap</command> invocation only uses the <literal>-A</literal> option (so that <command>nmap</command> attempts to identify the versions of the server software it finds) followed by one or more IP addresses or DNS names of machines to scan. Again, many more options exist to finely control the behavior of <command>nmap</command>; please refer to the documentation in the <citerefentry> <refentrytitle>nmap</refentrytitle> <manvolnum>1</manvolnum> </citerefentry> manual page.
ca-ES: Una invocació típica <command>nmap</command> només utilitza l'opció <literal>-A</literal> (de manera que <command>nmap</command> intenta identificar les versions del programari del servidor que troba) seguida d'una o més adreces IP o noms DNS de màquines per escanejar. De nou, hi ha moltes més opcions per controlar el comportament d'<command>nmap</command>; si us plau consulteu la documentació de la plana del manual <citerefentry> <refentrytitle>nmap</refentrytitle> <manvolnum>1</manvolnum> </citerefentry>.

en: Sniffers: <command>tcpdump</command> and <command>wireshark</command>
ca-ES: «Sniffers»: <command>tcpdump</command> i <command>wireshark</command>

en: Sometimes, one needs to look at what actually goes on the wire, packet by packet. These cases call for a “frame analyzer”, more widely known as a <emphasis>sniffer</emphasis>. Such a tool observes all the packets that reach a given network interface, and displays them in a user-friendly way.
ca-ES: A vegades cal mirar el que realment passa pel cable, paquet per paquet. Aquests casos requereixen un “analitzador de trames”, més conegut com a «<emphasis>sniffer</emphasis>». Aquesta eina observa tots els paquets que arriben a una interfície de xarxa donada i els mostra de manera fàcil d'interpretar.

en: The venerable tool in this domain is <command>tcpdump</command>, available as a standard tool on a wide range of platforms. It allows many kinds of network traffic capture, but the representation of this traffic stays rather obscure. We will therefore not describe it in further detail.
ca-ES: L'eina venerable en aquest domini és <command>tcpdump</command>, disponible com a eina estàndard en una àmplia gamma de plataformes. Permet molts tipus de captura de trànsit de xarxa, però la representació d'aquest trànsit roman bastant obscura. Per tant, no la descriurem amb més detall.

en: A more recent (and more modern) tool, <command>wireshark</command> (in the <emphasis role="pkg">wireshark</emphasis> package), has become the new reference in network traffic analysis due to its many decoding modules that allow for a simplified analysis of the captured packets. The packets are displayed graphically with an organization based on the protocol layers. This allows a user to visualize all protocols involved in a packet. For example, given a packet containing an HTTP request, <command>wireshark</command> displays, separately, the information concerning the physical layer, the Ethernet layer, the IP packet information, the TCP connection parameters, and finally the HTTP request itself.
ca-ES: Una eina més recent (i més moderna), <command>wireshark</command> (al paquet <emphasis role="pkg">wireshark</emphasis>), s'ha convertit en la nova referència en l'anàlisi de trànsit de xarxa a causa dels seus molts mòduls de descodificació que permeten una anàlisi simplificada dels paquets capturats. Els paquets es mostren gràficament amb una organització basada en les capes de protocol. Això permet a l'usuari visualitzar tots els protocols implicats en un paquet. Per exemple, donat un paquet que conté una sol·licitud HTTP, <command>wireshark</command> mostra, per separat, la informació relativa a la capa física, la capa Ethernet, la informació del paquet IP, els paràmetres de la connexió TCP, i finalment la sol·licitud HTTP.

en: The <command>wireshark</command> network traffic analyzer
ca-ES: L'analitzador de trànsit de xarxa <command>wireshark</command>

en: In our example, the packets traveling over SSH are filtered out (with the <literal>!tcp.port == 22</literal> filter). The packet currently displayed was developed at the transport layer of the SSHv2 protocol.
ca-ES: En el nostre exemple, els paquets que viatgen sobre SSH es filtren (amb el filtre <literal>!tcp.port == 22</literal>). El paquet que es mostra actualment es va generar a la capa de transport del protocol SSHv2.

en: <emphasis>TIP</emphasis> <command>wireshark</command> with no graphical interface: <command>tshark</command>
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis><command>wireshark</command> sense interfície gràfica: <command>tshark</command>

en: When one cannot run a graphical interface, or does not wish to do so for whatever reason, a text-only version of <command>wireshark</command> also exists under the name <command>tshark</command> (in a separate <emphasis role="pkg">tshark</emphasis> package). Most of the capture and decoding features are still available, but the lack of a graphical interface necessarily limits the interactions with the program (filtering packets after they've been captured, tracking of a given TCP connection, and so on). It can still be used as a first approach. If further manipulations are intended and require the graphical interface, the packets can be saved to a file and this file can be loaded into a graphical <command>wireshark</command> running on another machine.
ca-ES: Quan no es pot executar una interfície gràfica, o no es vol fer per qualsevol raó, hi ha també una versió de només text de <command>wireshark</command> amb el nom de <command>tshark</command> (en un paquet separat <emphasis role="pkg">tshark</emphasis>). La majoria de les característiques de captura i descodificació hi estan disponibles, però la manca d'una interfície gràfica necessàriament limita les interaccions amb el programa (filtrant paquets després d'haver estat capturats, rastrejant una connexió TCP donada, etc.). Encara es pot utilitzar com a primer enfocament. Si es pretenen fer manipulacions addicionals i es requereix la interfície gràfica, els paquets es poden desar en un fitxer i aquest fitxer es pot carregar en un <command>wireshark</command> gràfic executant-se en una altra màquina.
