0 - en to ca-ES translation catalogue (132 entries)

en: Kernel
ca-ES: Nucli

en: Process
ca-ES: Procés

en: Hierarchy
ca-ES: Jerarquia

en: Basic Commands
ca-ES: Ordres bàsiques

en: Short Remedial Course
ca-ES: Curs breu d'emergència

en: Even though this book primarily targets administrators and “power-users”, we wouldn't like to exclude motivated beginners. This appendix will therefore be a crash-course describing the fundamental concepts involved in handling a Unix computer.
ca-ES: Si bé aquest llibre s'adreça principalment a administradors i a “usuaris avançats”, no voldríem excloure als principiants motivats. Aquest apèndix serà, per tant, un curs de xoc que descriurà els conceptes fonamentals que implica la manipulació d'un ordinador Unix.

en: Shell and Basic Commands
ca-ES: Ordres bàsiques i de l'intèrpret de comandes

en: In the Unix world, every administrator has to use the command line sooner or later; for example, when the system fails to start properly and only provides a command-line rescue mode. Being able to handle such an interface, therefore, is a basic survival skill for these circumstances.
ca-ES: En el món Unix, cada administrador ha d'utilitzar la línia d'ordres tard o d'hora; per exemple, quan el sistema no s'inicia correctament i només proporciona un mode de rescat de línia d'ordres. Per tant, ser capaç de manejar una interfície d'aquest tipus és una habilitat de supervivència bàsica per a aquestes circumstàncies.

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> Starting the command interpreter
ca-ES: <emphasis>ULLADA RÀPIDA</emphasis> Iniciar l'intèrpret de comandes

en: This section only gives a quick peek at the commands. They all have many options not described here, so please refer to the abundant documentation in their respective manual pages.
ca-ES: Aquesta secció només fa una ullada ràpida a les ordres. Totes tenen moltes opcions que no es descriuen aquí, així que si us plau, consulteu l'abundant documentació en les seves respectives pàgines del manual.

en: Browsing the Directory Tree and Managing Files
ca-ES: Navegació per l'arbre de directoris i gestió de fitxers

en: Once a session is open, the <command>pwd</command> command (which stands for <emphasis>print working directory</emphasis>) displays the current location in the filesystem. The current directory is changed with the <command>cd <replaceable>directory</replaceable></command> command (<command>cd</command> is for <emphasis>change directory</emphasis>). The parent directory is always called <literal>..</literal> (two dots), whereas the current directory is also known as <literal>.</literal> (one dot). The <command>ls</command> command allows <emphasis>listing</emphasis> the contents of a directory. If no parameters are given, it operates on the current directory.
ca-ES: Un cop oberta una sessió, l'ordre <command>pwd</command> (que ve de l'anglès «print working directory» i vol dir <emphasis>imprimir el directori de treball</emphasis>) mostra la ubicació actual en el sistema de fitxers. El directori actual es canvia amb l'ordre <command>cd <replaceable>directori</replaceable></command> (<command>cd</command> vol dir <emphasis>canviar de directori</emphasis> o “change directory” en anglès). El directori pare sempre s'anomena <literal>..</literal> (dos punts), mentre que el directori actual també se'l coneix com a <literal>.</literal> (un punt). L'ordre <command>ls</command> permet <emphasis>llistar</emphasis> el contingut d'un directori. Si no se li passa cap paràmetre, operarà en el directori actual.

en: A new directory can be created with <command>mkdir <replaceable>directory</replaceable></command>, and an existing (empty) directory can be removed with <command>rmdir <replaceable>directory</replaceable></command>. The <command>mv</command> command allows <emphasis>moving</emphasis> and/or renaming files and directories; <emphasis>removing</emphasis> a file is achieved with <command>rm <replaceable>file</replaceable></command>.
ca-ES: Es pot crear un directori nou amb <command>mkdir <replaceable>directori</replaceable></command>, i es pot eliminar un directori existent (buit) amb <command>rmdir <replaceable>directori</replaceable></command>. L'ordre <command>mv</command> permet <emphasis>moure</emphasis> i/o reanomenar fitxers i directoris; <emphasis>eliminar</emphasis> un fitxer s'aconsegueix amb <command>rm <replaceable>fitxer</replaceable></command>.

en: Displaying and Modifying Text Files
ca-ES: Visualització i modificació de fitxers de text

en: The <command>cat <replaceable>file</replaceable></command> command (intended to <emphasis>concatenate</emphasis> files to the standard output device) reads a file and displays its contents on the terminal. If the file is too big to fit on a screen, use a pager such as <command>less</command> (or <command>more</command>) to display it page by page.
ca-ES: L'ordre <command>cat <replaceable>fitxer</replaceable></command> (pensada per <emphasis>concatenar</emphasis> fitxers al dispositiu de sortida estàndard) llegeix un fitxer i mostra el seu contingut al terminal. Si el fitxer és massa gran per a cabre en una pantalla, utilitzeu un paginador com ara <command>less</command> (o <command>more</command>) per a mostrar-lo pàgina per pàgina.

en: The <command>editor</command> command starts a text editor (such as <command>vi</command> or <command>nano</command>) and allows creating, modifying and reading text files. The simplest files can sometimes be created directly from the command interpreter thanks to redirection: <command>echo "<replaceable>text</replaceable>" &gt;<replaceable>file</replaceable></command> creates a file named <replaceable>file</replaceable> with “<replaceable>text</replaceable>” as its contents. Adding a line at the end of this file is possible too, with a command such as <command>echo "<replaceable>moretext</replaceable>" &gt;&gt;<replaceable>file</replaceable></command>. Note the <literal>&gt;&gt;</literal> in this example.
ca-ES: L'ordre <command>editor</command> inicia un editor de text (com ara <command>vi</command> o <command>nano</command>) i permet crear, modificar i llegir fitxers de text. Els fitxers més simples de vegades es poden crear directament des de l'intèrpret d'ordres gràcies a la redirecció: <command>echo "<replaceable>text</replaceable>" &gt;<replaceable>fitxer</replaceable></command> crea un fitxer anomenat <replaceable>fitxer</replaceable> amb “<replaceable>text</replaceable>” com a contingut. També és possible afegir una línia al final d'aquest fitxer amb una ordre com ara <command>echo "<replaceable>més text</replaceable>" &gt;&gt;<replaceable>fitxer</replaceable></command>. Tingueu en compte el <literal>&gt;&gt;</literal> en aquest exemple.

en: Searching for Files and within Files
ca-ES: Cerca de fitxers i a l'interior de fitxers

en: The <command>find <replaceable>directory</replaceable> <replaceable>criteria</replaceable></command> command looks for files in the hierarchy under <replaceable>directory</replaceable> according to several criteria. The most commonly used criterion is <literal>-name <replaceable>name</replaceable></literal>: that allows looking for a file by its name.
ca-ES: L'ordre <command>find <replaceable>directori</replaceable> <replaceable>criteri</replaceable></command> cerca fitxers a la jerarquia sota <replaceable>directori</replaceable> segons diversos criteris. El criteri més utilitzat és <literal>-name <replaceable>nom</replaceable></literal>: això permet buscar un fitxer pel seu nom.

en: The <command>grep <replaceable>expression</replaceable> <replaceable>files</replaceable></command> command searches the contents of the files and extracts the lines matching the regular expression (see sidebar <xref linkend="sidebar.regexp" />). Adding the <literal>-r</literal> option enables a recursive search on all files contained in the directory passed as a parameter. This allows looking for a file when only a part of the contents are known.
ca-ES: L'ordre <command>grep <replaceable>expressió</replaceable> <replaceable>fitxers</replaceable></command> cerca el contingut dels fitxers i extreu les línies que coincideixen amb l'expressió regular (vegeu la barra lateral <xref linkend="sidebar.regexp" />). Afegir l'opció <literal>-r</literal> permet una cerca recursiva en tots els fitxers continguts al directori passat com a paràmetre. Això permet cercar un fitxer quan només es coneix una part del contingut.

en: Managing Processes
ca-ES: Gestió de processos

en: The <command>ps aux</command> command lists the processes currently running and helps identifying them by showing their <emphasis>pid</emphasis> (process id). Once the <emphasis>pid</emphasis> of a process is known, the <command>kill -<replaceable>signal</replaceable> <replaceable>pid</replaceable></command> command allows sending it a signal (if the process belongs to the current user). Several signals exist; most commonly used are <literal>TERM</literal> (a request to terminate gracefully) and <literal>KILL</literal> (a forced kill).
ca-ES: L'ordre <command>ps aux</command> llista els processos que s'estan executant i ajuda a identificar-los mostrant el seu <emphasis>pid</emphasis> (identificador de procés). Una vegada que es coneix el <emphasis>pid</emphasis> d'un procés, l'ordre <command>kill -<replaceable>senyal</replaceable> <replaceable>pid</replaceable></command> permet enviar un senyal (si el procés pertany a l'usuari actual). Existeixen diversos senyals; els més comunament utilitzats són <literal>TERM</literal> (petició per acabar ordenadament ) i <literal>KILL</literal> (per forçar-ne la finalització).

en: The command interpreter can also run programs in the background if the command is followed by a “&amp;”. By using the ampersand, the user resumes control of the shell immediately even though the command is still running (hidden from the user; as a background process). The <command>jobs</command> command lists the processes running in the background; running <command>fg %<replaceable>job-number</replaceable></command> (for <emphasis>foreground</emphasis>) restores a job to the foreground. When a command is running in the foreground (either because it was started normally, or brought back to the foreground with <command>fg</command>), the <keycombo action="simul"><keycap>Control</keycap><keycap>Z</keycap></keycombo> key combination pauses the process and resumes control of the command-line. The process can then be restarted in the background with <command>bg %<replaceable>job-number</replaceable></command> (for <foreignphrase>background</foreignphrase>).
ca-ES: L'intèrpret d'ordres també pot executar programes en segon pla si l'ordre és seguida per un “&amp;”. Utilitzant l'ampersand, l'usuari reprèn el control de l'intèrpret de comandes immediatament tot i que l'ordre encara s'està executant (oculta a l'usuari, com a procés en segon pla). L'ordre <command>jobs</command> llista els processos que s'executen en segon pla; executant <command>fg %<replaceable>número-de-procés</replaceable></command> (fg de «<emphasis>foreground</emphasis>» o “primer pla”) restaura una tasca en primer pla. Quan una ordre s'executa en primer pla (ja sigui perquè s'ha iniciat normalment, o perquè s'ha retornat al primer pla amb <command>fg</command>), la combinació de tecles <keycombo action="simul"><keycap>Control</keycap><keycap>Z</keycap></keycombo> posa en pausa el procés i retorna al control de la línia d'ordres. El procés es pot reiniciar en segon pla amb <command>bg %<replaceable>número-de-procés</replaceable></command> (bg de <foreignphrase>background</foreignphrase> o “segon pla”).

en: System Information: Memory, Disk Space, Identity
ca-ES: Informació del sistema: memòria, espai de disc, identitat

en: The <command>free</command> command displays information on memory; <command>df</command> (<emphasis>disk free</emphasis>) reports on the available disk space on each of the disks mounted in the filesystem. Its <literal>-h</literal> option (for <emphasis>human readable</emphasis>) converts the sizes into a more legible unit (usually mebibytes or gibibytes). In a similar fashion, the <command>free</command> command supports the <literal>-m</literal> and <literal>-g</literal> options, and displays its data either in mebibytes or in gibibytes, respectively.
ca-ES: L'ordre <command>free</command> mostra informació sobre la memòria; <command>df</command> (<emphasis>disk free</emphasis> o “disc lliure”) informa sobre l'espai disponible de disc en cadascun dels discos muntats en el sistema de fitxers. L'opció <literal>-h</literal> (de «<emphasis>human readable</emphasis>» o “llegible per humans”) converteix les mides en una unitat més entenedora (normalment “mebibytes” o “gibibytes”). De manera similar, l'ordre <command>free</command> admet les opcions <literal>-m</literal> i <literal>-g</literal>, i mostra les seves dades tant en “mebibytes” com en “gibibytes”, respectivament.

en: The <command>id</command> command displays the identity of the user running the session, along with the list of groups they belong to. Since access to some files or devices may be limited to group members, checking available group membership may be useful.
ca-ES: L'ordre <command>id</command> mostra la identitat de l'usuari que executa la sessió, juntament amb la llista de grups als quals pertany. Atès que l'accés a alguns fitxers o dispositius pot estar limitat als membres del grup, comprovar la pertinença a grups pot ser útil.

en: Organization of the Filesystem Hierarchy
ca-ES: Organització de la jerarquia del sistema de fitxers

en: <primary>Filesystem Hierarchy</primary>
ca-ES: <primary>Jerarquia del sistema de fitxers</primary>

en: The Root Directory
ca-ES: El directori arrel

en: A Debian system is organized along the <emphasis>Filesystem Hierarchy Standard</emphasis> (FHS). This standard defines the purpose of each directory. For instance, the top-level directories are described as follows:
ca-ES: Un sistema Debian s'organitza al llarg de la «<emphasis>Filesystem Hierarchy Standard</emphasis>» (FHS) o “Estàndard de la jerarquia de sistemes de fitxers”. Aquest estàndard defineix la finalitat de cada directori. Per exemple, els directoris de nivell superior es descriuen de la següent manera:

en: <filename>/bin/</filename>: basic programs;
ca-ES: <filename>/bin/</filename>: programes bàsics;

en: <filename>/boot/</filename>: Linux kernel and other files required for its early boot process;
ca-ES: <filename>/boot/</filename>: nucli de Linux i altres fitxers necessaris per al procés inicial d'arrencada;

en: <filename>/dev/</filename>: device files;
ca-ES: <filename>/dev/</filename>: fitxers de dispositiu;

en: <filename>/etc/</filename>: configuration files;
ca-ES: <filename>/etc/</filename>: fitxers de configuració;

en: <filename>/home/</filename>: user's personal files;
ca-ES: <filename>/home/</filename>: fitxers personals d'usuari;

en: <filename>/lib/</filename>: basic libraries;
ca-ES: <filename>/lib/</filename>: biblioteques bàsiques;

en: <filename>/media/*</filename>: mount points for removable devices (CD-ROM, USB keys and so on);
ca-ES: <filename>/media/*</filename>: punts de muntatge per a dispositius extraïbles (CD-ROM, llapis USB i d'altres);

en: <filename>/mnt/</filename>: temporary mount point;
ca-ES: <filename>/mnt/</filename>: punt de muntatge temporal;

en: <filename>/opt/</filename>: extra applications provided by third parties;
ca-ES: <filename>/opt/</filename>: aplicacions addicionals proporcionades per tercers;

en: <filename>/root/</filename>: administrator's (root's) personal files;
ca-ES: <filename>/root/</filename>: fitxers personals de l'administrador (root);

en: <filename>/run/</filename>: volatile runtime data that does not persist across reboots;
ca-ES: <filename>/run/</filename>: dades volàtils en temps d'execució que no persisteixen al reiniciar;

en: <filename>/sbin/</filename>: system programs;
ca-ES: <filename>/sbin/</filename>: programes del sistema;

en: <filename>/srv/</filename>: data used by servers hosted on this system;
ca-ES: <filename>/srv/</filename>: dades utilitzades pels servidors hostatjats en aquest sistema;

en: <filename>/tmp/</filename>: temporary files; this directory is often emptied at boot;
ca-ES: <filename>/tmp/</filename>: fitxers temporals; aquest directori sovint es buida a l'engegar;

en: <filename>/usr/</filename>: applications; this directory is further subdivided into <filename>bin</filename>, <filename>sbin</filename>, <filename>lib</filename> (according to the same logic as in the root directory). Furthermore, <filename>/usr/share/</filename> contains architecture-independent data. <filename>/usr/local/</filename> is meant to be used by the administrator for installing applications manually without overwriting files handled by the packaging system (<command>dpkg</command>).
ca-ES: <filename>/usr/</filename>: aplicacions; aquest directori encara se subdivideix en <filename>bin</filename>, <filename>sbin</filename>, <filename>lib</filename>(segons la mateixa lògica que al directori arrel). A més, <filename>/usr/share/</filename> conté dades independents de l'arquitectura. <filename>/usr/local/</filename> està destinat a ser utilitzat per l'administrador per instal·lar aplicacions manualment sense sobreescriure fitxers gestionats pel sistema de paquets (<command>dpkg</command>).

en: <primary>daemon</primary>
ca-ES: <primary>dimoni</primary>

en: <filename>/var/</filename>: variable data handled by daemons. This includes log files, queues, spools, caches and so on.
ca-ES: <filename>/var/</filename>: dades variables gestionades pels dimonis. Això inclou fitxers de registre, cues, memòries cau i d'altres.

en: <filename>/proc/</filename> and <filename>/sys/</filename> are specific to the Linux kernel (and not part of the FHS). They are used by the kernel for exporting data to user space (see <xref linkend="sect.userspace-presentation" /> and <xref linkend="sect.user-space" /> for explanations about this concept).
ca-ES: <filename>/proc/</filename> i <filename>/sys/</filename> són específics del nucli de Linux (i no formen part de l'FHS). Són utilitzats pel nucli per exportar dades a l'espai d'usuari (vegeu <xref linkend="sect.userspace-presentation" /> i <xref linkend="sect.user-space" /> per més explicacions sobre aquest concepte).

en: <primary>merged <filename>/usr</filename></primary>
ca-ES: <primary><filename>/usr</filename> unificat</primary>

en: Note that many modern distributions, Debian included, are shipping <filename>/bin</filename>, <filename>/sbin</filename> and <filename>/lib</filename> as symlinks to the corresponding directories below <filename>/usr</filename> so that all programs and libraries are available in a single tree. It makes it easier to protect the integrity of the system files, and to share those system files among multiple containers, etc.
ca-ES: Tingueu en compte que moltes distribucions modernes, Debian inclosa, estan enviant <filename>/bin</filename>, <filename>/sbin</filename> i <filename>/lib</filename> com enllaços simbòlics als directoris corresponents sota <filename>/usr</filename> de manera que tots els programes i biblioteques estan disponibles en un sol arbre. Això fa més fàcil protegir la integritat dels arxius del sistema, i compartir aquests arxius entre múltiples contenidors, etc.

en: The User's Home Directory
ca-ES: El directori personal de l'usuari

en: The contents of a user's home directory is not standardized, but there are still a few noteworthy conventions. One is that a user's home directory is often referred to by a tilde (“~”). That is useful to know because command interpreters automatically replace a tilde with the correct directory (usually <filename>/home/<replaceable>user</replaceable>/</filename>).
ca-ES: El contingut del directori personal d'un usuari no està estandarditzat, però tot i així hi ha algunes convencions notables. Una és que el directori d'inici d'un usuari sovint és referit amb una titlla (“~”). Això és útil de saber-ho perquè els intèrprets d'ordres substitueixen automàticament la titlla pel directori correcte (normalment <filename>/home/<replaceable>usuari</replaceable>/</filename>).

en: Traditionally, application configuration files are often stored directly under the user's home directory, but their names usually start with a dot (for instance, the <command>mutt</command> email client stores its configuration in <filename>~/.muttrc</filename>). Note that filenames that start with a dot are hidden by default; and <command>ls</command> only lists them when the <literal>-a</literal> option is used, and graphical file managers need to be told to display hidden files.
ca-ES: Tradicionalment, els fitxers de configuració de l'aplicació sovint s'emmagatzemen directament sota el directori inicial de l'usuari, però els seus noms comencen amb un punt (per exemple, el client de correu electrònic <command>mutt</command> emmagatzema la seva configuració a <filename>)~/.muttrc</filename>). Tingueu en compte que els noms de fitxer que comencen amb un punt queden ocults per defecte, i <command>ls</command> només els llista quan s'utilitza l'opció <literal>-a</literal>, i als gestors gràfics de fitxers se'ls ha de demanar que mostrin els fitxers ocults.

en: Graphical desktops usually display the contents of the <filename>~/Desktop/</filename> directory (or whatever the appropriate translation is for systems not configured in English) on the desktop (i.e. what is visible on screen once all applications are closed or iconized).
ca-ES: Els escriptoris gràfics normalment mostren el contingut del directori <filename>~/Desktop/</filename> (o sigui quina sigui la traducció corresponent en sistemes no configurats en anglès) a l'escriptori (és a dir, el que és visible a la pantalla un cop totes les aplicacions estan tancades o iconitzades).

en: Finally, the email system sometimes stores incoming emails into a <filename>~/Mail/</filename> directory.
ca-ES: Finalment, el sistema de correu electrònic de vegades emmagatzema els correus electrònics entrants en un directori <filename>~/Mail/</filename>.

en: Inner Workings of a Computer: the Different Layers Involved
ca-ES: Funcionament intern d'un ordinador: les diferents capes involucrades

en: A computer is often considered as something rather abstract, and the externally visible interface is much simpler than its internal complexity. Such complexity comes in part from the number of pieces involved. However, these pieces can be viewed in layers, where a layer only interacts with those immediately above or below.
ca-ES: Un ordinador sovint es considera una cosa bastant abstracta, i la interfície visible externa és molt més simple que la seva complexitat interna. Aquesta complexitat ve en part del nombre de peces involucrades. No obstant això, aquestes peces es poden veure en capes, on una capa només interacciona amb les que estan immediatament a sobre o a sota.

en: An end-user can get by without knowing these details… as long as everything works. When confronting a problem such as, “The internet doesn't work!”, the first thing to do is to identify in which layer the problem originates. Is the network card (hardware) working? Is it recognized by the computer? Does the Linux kernel see it? Are the network parameters properly configured? All these questions isolate an appropriate layer and focus on a potential source of the problem.
ca-ES: Un usuari final pot passar sense saber aquests detalls... mentre tot funcioni. Quan s'enfronta a un problema com "Internet no funciona!", el primer que cal fer és identificar en quina capa s'origina el problema. Funciona la targeta de xarxa (maquinari)? És reconeguda per l'ordinador? El nucli Linux la “veu”? Estan correctament configurats els paràmetres de la xarxa? Totes aquestes preguntes aïllen una capa adequada i se centren en una potencial font del problema.

en: The Deepest Layer: the Hardware
ca-ES: La capa més profunda: el maquinari

en: Let us start with a basic reminder that a computer is, first and foremost, a set of hardware elements. There is generally a main board (known as the <emphasis>motherboard</emphasis>), with one (or more) processor(s), some RAM, device controllers, and extension slots for option boards (for other device controllers). Most noteworthy among these controllers are IDE (Parallel ATA), SCSI and Serial ATA, for connecting to storage devices such as hard disks. Other controllers include USB, which is able to host a great variety of devices (ranging from webcams to thermometers, from keyboards to home automation systems) and IEEE 1394 (Firewire). These controllers often allow connecting several devices so the complete subsystem handled by a controller is therefore usually known as a “bus”. Option boards include graphics cards (into which monitor screens will be plugged), sound cards, network interface cards, and so on. Some main boards are pre-built with these features, and don't need option boards.
ca-ES: Comencem amb un recordatori bàsic que un ordinador és, abans que res, un conjunt d'elements de maquinari («hardware»). Generalment hi ha una placa principal (coneguda com a <emphasis>placa mare</emphasis> o «motherboard»), amb un (o més) processador(s), algunea RAM, controladors de dispositius i ranures d'extensió per a plaques opcionals (per a d'altres controladors de dispositius). La majoria d'aquests controladors són IDE (Parallel ATA), SCSI i Serial ATA, per connectar-se a dispositius d'emmagatzematge com ara discos durs. Altres controladors inclouen USB, que és capaç d'albergar una gran varietat de dispositius (des de càmeres web fins termòmetres, des de teclats fins a sistemes d'automatització domòtica) i IEEE 1394 (Firewire). Aquests controladors sovint permeten connectar diversos dispositius, de manera que el subsistema complet gestionat per un controlador es coneix normalment com a "bus". Les plaques opcionals poden ser targetes gràfiques (a les quals s'hi connectaran les pantalles del monitor), targetes de so, targetes d'interfície de xarxa, etc. Algunes plaques mare ja inclouen aquestes característiques i no necessiten targes opcionals.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Checking that the hardware works
ca-ES: <emphasis>A LA PRÀCTICA</emphasis> Verificant que el maquinari funciona

en: Checking that a piece of hardware works can be tricky. On the other hand, proving that it doesn't work is sometimes quite simple.
ca-ES: Comprovar que una peça de maquinari funciona pot ser difícil. D'altra banda, demostrar que no funciona a vegades és molt simple.

en: A hard disk drive is made of spinning platters and moving magnetic heads. When a hard disk is powered up, the platter motor makes a characteristic whir. It also dissipates energy as heat. Consequently, a hard disk drive that stays cold and silent when powered up is broken.
ca-ES: Una unitat de disc dur està feta de plats giratoris i capçals magnètics mòvils. Quan un disc dur s'engega, el motor dels plats fa un xiulet característic. També dissipa l'energia en forma de calor. En conseqüència, un disc dur que es manté fred i silenciós quan se l'engega està espatllat.

en: Network cards often include LEDs displaying the state of the link. If a cable is plugged in and leads to a working network hub or switch, at least one LED will be on. If no LED lights up, either the card itself, the network device, or the cable between them, is faulty. The next step is therefore testing each component individually.
ca-ES: Les targetes de xarxa sovint inclouen LEDs que mostren l'estat de l'enllaç. Si un cable està connectat i condueix a un concentrador de xarxa o a un commutador que funcionen, almenys un LED estarà activat. Si no s'il·lumina cap LED, la targeta mateixa, el dispositiu de xarxa o el cable entre ells és defectuós. El següent pas és, per tant, provar cada component individualment.

en: Some option boards — especially 3D video cards — include cooling devices, such as heat sinks and/or fans. If the fan does not spin even though the card is powered up, a plausible explanation is the card overheated. This also applies to the main processor(s) located on the main board.
ca-ES: Algunes plaques opcioals — especialment les targetes de vídeo 3D — inclouen dispositius de refrigeració, com ara dissipadors de calor i/o venntiladors. Si el ventilador no gira tot i que la targeta està engegada, una explicació plausible és que la tarja està sobreescalfada. Això també s'aplica als processadors ubicats a la placa mare.

en: The Starter: the BIOS or UEFI
ca-ES: L'Iniciador: la BIOS o la UEFI

en: Hardware, on its own, is unable to perform useful tasks without a corresponding piece of software driving it. Controlling and interacting with the hardware is the purpose of the operating system and applications. These, in turn, require functional hardware to run.
ca-ES: El maquinari, per si sol, no pot realitzar tasques útils sense una part corresponent de programari que la dirigeix. Controlar i interactuar amb el maquinari és el propòsit del sistema operatiu i les aplicacions. Aquests, al seu torn, requereixen maquinari funcional per operar.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Setup, the BIOS/UEFI configuration tool
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> «Setup», l'eina de configuració de la BIOS/UEFI

en: The boot sector (or the EFI partition), in turn, contains another piece of software, called the bootloader, whose purpose is to find and run an operating system. Since this bootloader is not embedded in the main board but loaded from disk, it can be smarter than the BIOS, which explains why the BIOS does not load the operating system by itself. For instance, the bootloader (often GRUB on Linux systems) can list the available operating systems and ask the user to choose one. Usually, a time-out and default choice is provided. Sometimes the user can also choose to add parameters to pass to the kernel, and so on. Eventually, a kernel is found, loaded into memory, and executed.
ca-ES: El sector d'arrencada (o la partició EFI), al seu torn, conté una altra peça de programari, anomenada «bootloader» o “gestor d'arranc”, el propòsit del qual és trobar i executar un sistema operatiu. Com que aquest carregador d'arrencada no està incld a la placa mare sinó carregat des del disc, pot ser més “intel·ligent” que la BIOS, fet que explica per què la BIOS no carrega el sistema operatiu per si mateixa. Per exemple, el gestor d'arrencada (sovint GRUB en sistemes Linux) pot llistar els sistemes operatius disponibles i demanar a l'usuari que en triï un. Normalment es proporciona una opció predeterminada i un temps màxim per fer la tria. De vegades l'usuari també pot optar per afegir paràmetres per passar al nucli, i així successivament. Finalment, es troba un nucli, es carrega a memòria i s'executa.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> UEFI, a modern replacement to the BIOS
ca-ES: <emphasis>NOTA</emphasis> UEFI, un reemplaçament modern per la BIOS

en: The BIOS/UEFI is also in charge of detecting and initializing a number of devices. Obviously, this includes the IDE/SATA devices (usually hard disk(s) and CD/DVD-ROM drives), but also PCI devices. Detected devices are often listed on screen during the boot process. If this list goes by too fast, use the <keycap>Pause</keycap> key to freeze it for long enough to read. Installed PCI devices that don't appear are a bad omen. At worst, the device is faulty. At best, it is merely incompatible with the current version of the BIOS or main board. PCI specifications evolve, and old main boards are not guaranteed to handle newer PCI devices.
ca-ES: La BIOS/UEFI també s'encarrega de detectar i inicialitzar diversos dispositius. Òbviament, això inclou els dispositius IDE/SATA (normalment discos durs) i unitats de CD/DVD-ROM), però també els dispositius PCI. Els dispositius detectats sovint es llisten a la pantalla durant el procés d'arrencada. Si aquesta llista passa massa ràpid, utilitzeu la tecla <keycap>Pausa</keycap> per congelar-la prou temps per llegir-ho. Els dispositius PCI instal·lats que no hi apareixen representa un mal auguri. En el pitjor dels casos, el dispositiu és defectuós. En el millor dels casos, és merament incompatible amb la versió actual de la BIOS o de la placa base. Les especificacions PCI evolucionen, i les plaques mare antigues no asseguren poder gestionar dispositius PCI més nous.

en: The Kernel
ca-ES: El nucli

en: Both the BIOS/UEFI and the bootloader only run for a few seconds each; now we are getting to the first piece of software that runs for a longer time, the operating system kernel. This kernel assumes the role of a conductor in an orchestra, and ensures coordination between hardware and software. This role involves several tasks including: driving hardware, managing processes, users and permissions, the filesystem, and so on. The kernel provides a common base to all other programs on the system.
ca-ES: Tant la BIOS/UEFI com el gestor d'arrencada només s'executen durant uns pocs segons cadascuna; ara estem arribant a la primera peça de programari que s'executa durant un temps més llarg, el nucli del sistema operatiu. Aquest nucli assumeix el paper de director en una orquestra, i assegura la coordinació entre maquinari i programari. Aquest rol inclou diverses tasques: administrar el maquinari, gestionar processos, usuaris i permisos, el sistema de fitxers, etc. El nucli proporciona una base comuna a tots els altres programes del sistema.

en: The User Space
ca-ES: L'espai d'usuari

en: Although everything that happens outside of the kernel can be lumped together under “user space”, we can still separate it into software layers. However, their interactions are more complex than before, and the classifications may not be as simple. An application commonly uses libraries, which in turn involve the kernel, but the communications can also involve other programs, or even many libraries calling each other.
ca-ES: Malgrat que tot el que passa fora del nucli es pot agrupar sota l'"espai d'usuari", encara es pot separar en capes de programari. No obstant això, les seves interaccions són més complexes que abans, i les classificacions poden no ser tan simples. Una aplicació utilitza habitualment biblioteques, que al seu torn impliquen el nucli, però les comunicacions també poden implicar altres programes, o fins i tot diferents biblioteques que es criden entre si.

en: Some Tasks Handled by the Kernel
ca-ES: Algunes tasques gestionades pel nucli

en: Driving the Hardware
ca-ES: Administració del maquinari

en: The kernel is, first and foremost, tasked with controlling the hardware parts, detecting them, switching them on when the computer is powered on, and so on. It also makes them available to higher-level software with a simplified programming interface, so applications can take advantage of devices without having to worry about details such as which extension slot the option board is plugged into. The programming interface also provides an abstraction layer; this allows video-conferencing software, for example, to use a webcam independently of its make and model. The software can just use the <emphasis>Video for Linux</emphasis> (V4L) interface, and the kernel translates the function calls of this interface into the actual hardware commands needed by the specific webcam in use.
ca-ES: El nucli té, abans de res, la tasca de controlar les parts del maquinari, detectar-les, activar-les quan l'ordinador s'engegui, etc. També els posa a disposició de programari de nivell superior amb una interfície de programació simplificada, de manera que les aplicacions poden aprofitar els dispositius sense haver de preocupar-se per detalls com ara a quin connector s'ha endollat la targeta. La interfície de programació també proporciona una capa d'abstracció; això permet que el programari de videoconferència, per exemple, utilitzi una càmera web independentment del seu fabricant i model. El programari pot simplement utilitzar el <emphasis>Video for Linux</emphasis> (V4L), i el nucli tradueix les crides a funcions d'aquesta interfície a les ordres de maquinari reals necessàries per a la càmera web específica usada.

en: Example of information provided by <command>lspci</command> and <command>lsusb</command>
ca-ES: Exemple d'informació proporcionada per <command>lspci</command> i <command>lsusb</command>

en: These programs have a <literal>-v</literal> option that lists much more detailed (but usually not necessary) information. Finally, the <command>lsdev</command> command (in the <emphasis role="pkg">procinfo</emphasis> package) lists communication resources used by devices.
ca-ES: Aquests programes tenen una opció <literal>-v</literal> que llista informació molt més detallada (però normalment no necessària). Finalment, l'ordre <command>lsdev</command> (al paquet <emphasis role="pkg">procinfo</emphasis>) llista els recursos de comunicació utilitzats pels dispositius.

en: Applications often access devices by way of special files created within <filename>/dev/</filename> (see sidebar <xref linkend="sidebar.special-files" />). These are special files that represent disk drives (for instance, <filename>/dev/hda</filename> and <filename>/dev/sdc</filename>), partitions (<filename>/dev/hda1</filename> or <filename>/dev/sdc3</filename>), mice (<filename>/dev/input/mouse0</filename>), keyboards (<filename>/dev/input/event0</filename>), soundcards (<filename>/dev/snd/*</filename>), serial ports (<filename>/dev/ttyS*</filename>), and so on.
ca-ES: Les aplicacions sovint accedeixen als dispositius mitjançant fitxers especials creats dins de <filename>/dev/</filename> (vegeu la barra lateral <xref linkend="sidebar.special-files" />). Aquests són fitxers especials que representen unitats de disc (per exemple, <filename>/dev/hda</filename> i <filename>/dev/sdc</filename>), particions (<filename>/dev/hda1</filename> o <filename>/dev/sdc3</filename>), ratolins (<filename>/dev/input/mouse0</filename>), teclats (<filename>/dev/input/event0</filename>), targetes de so (<filename>/dev/snd/*</filename>), ports sèrie (<filename>/dev/ttyS*</filename>), etc.

en: Filesystems
ca-ES: Sistemes de fitxers

en: <primary>filesystem</primary>
ca-ES: <primary>sistema de fitxers</primary>

en: Filesystems are one of the most prominent aspects of the kernel. Unix systems merge all the file stores into a single hierarchy, which allows users (and applications) to access data simply by knowing its location within that hierarchy.
ca-ES: Els sistemes de fitxers són un dels aspectes més destacats del nucli. Els sistemes Unix fusionen tots els fitxers en una única jerarquia que permet als usuaris (i a les aplicacions) accedir a les dades simplement coneixent la seva ubicació dins d'aquesta jerarquia.

en: The starting point of this hierarchical tree is called the root, <filename>/</filename>. This directory can contain named subdirectories. For instance, the <literal>home</literal> subdirectory of <filename>/</filename> is called <filename>/home/</filename>. This subdirectory can, in turn, contain other subdirectories, and so on. Each directory can also contain files, where the actual data will be stored. Thus, the <filename>/home/rmas/Desktop/hello.txt</filename> name refers to a file named <literal>hello.txt</literal> stored in the <literal>Desktop</literal> subdirectory of the <literal>rmas</literal> subdirectory of the <literal>home</literal> directory present in the root. The kernel translates between this naming system and the actual, physical storage on a disk.
ca-ES: El punt de partida d'aquest arbre jeràrquic s'anomena arrel, <filename>/</filename>. Aquest directori pot contenir subdirectoris amb nom. Per exemple, el subdirectori <literal>home</literal> de <filename>/</filename> s'anomena <filename>/home/</filename>. Aquest subdirectori pot, al seu torn, contenir altres subdirectoris, etc. Cada directori també pot contenir fitxers, on s'emmagatzemaran les dades reals. Així, el nom <filename>/home/rmas/Desktop/hello.txt</filename> es refereix a un fitxer anomenat <literal>hello.txt</literal> emmagatzemat en el subdirectori <literal>Desktop</literal> del subdirectori <literal>rmas</literal> del subdirectori <literal>home</literal> present a l'arrel. El nucli tradueix entre aquest sistema de nomenclatura i l'emmagatzematge real, físic, en un disc.

en: Unlike other systems, there is only one such hierarchy, and it can integrate data from several disks. One of these disks is used as the root, and the others are “mounted” on directories in the hierarchy (the Unix command is called <command>mount</command>); these other disks are then available under these “mount points”. This allows storing users' home directories (traditionally stored within <filename>/home/</filename>) on a second hard disk, which will contain the <literal>rhertzog</literal> and <literal>rmas</literal> directories. Once the disk is mounted on <filename>/home/</filename>, these directories become accessible at their usual locations, and paths such as <filename>/home/rmas/Desktop/hello.txt</filename> keep working.
ca-ES: A diferència d'altres sistemes, només hi ha una jerarquia d'aquest tipus, i pot integrar dades de diversos discs. Un d'aquests discos s'utilitza com a arrel, i els altres estan “muntats” en directoris de la jerarquia (l'ordre Unix s'anomena <command>mount</command>); aquests altres discs estan disponibles sota aquests “punts de muntatge” o «mount points». Això permet emmagatzemar directoris d'usuari (tradicionalment emmagatzemats spta de <filename>/home/</filename>) en un segon disc dur, que contindrà els directoris <literal>rhertzog</literal> i <literal>rmas</literal>. Un cop el disc està muntat a <filename>/home/</filename>, aquests directoris esdevenen accessibles en les seves ubicacions habituals, i rutes com ara <filename>/home/rmas/Desktop/hello.txt</filename> segueixen funcionant.

en: There are many filesystem formats, corresponding to many ways of physically storing data on disks. The most widely known are <emphasis>ext3</emphasis> and <emphasis>ext4</emphasis>, but others exist. For instance, <emphasis>vfat</emphasis> is the system that was historically used by DOS and Windows operating systems, which allows using hard disks under Debian as well as under Windows. In any case, a filesystem must be prepared on a disk before it can be mounted and this operation is known as “formatting”. Commands such as <command>mkfs.ext3</command> (where <command>mkfs</command> stands for <emphasis>MaKe FileSystem</emphasis>) handle formatting. These commands require, as a parameter, a device file representing the partition to be formatted (for instance, <filename>/dev/sda1</filename>). This operation is destructive and should only be run once, except if one deliberately wishes to wipe a filesystem and start afresh.
ca-ES: Hi ha molts formats de sistema de fitxers, corresponents a moltes maneres d'emmagatzemar físicament dades en discos. Els més coneguts són <emphasis>ext3</emphasis> i <emphasis>ext4</emphasis>, però també n'hi ha d'altres. Per exemple, <emphasis>vfat</emphasis> és el sistema que històricament va ser utilitzat pels sistemes operatius DOS i Windows, que permet l'ús de discos durs sota Debian i sota Windows. En qualsevol cas, un sistema de fitxers s'ha de preparar en un disc abans de poder-lo muntar, i aquesta operació es coneix com a “formatació”. Ordres com ara <command>mkfs.ext3</command> (on <command>mkfs</command> significa «<emphasis>MaKe FileSystem</emphasis>» o “crear sistema de fitxers”) gestionen la formatació. Aquestes ordres requereixen, com a paràmetre, un fitxer de dispositiu que representa la partició a formatar (per exemple, <filename>/dev/sda1</filename>). Aquesta operació és destructiva i només s'hauria d'executar una vegada, excepte si es vol deliberadament esborrar un sistema de fitxers i tornar a començar de nou.

en: There are also network filesystems, such as <acronym>NFS</acronym>, where data is not stored on a local disk. Instead, data is transmitted through the network to a server that stores and retrieves them on demand. The filesystem abstraction shields users from having to care: files remain accessible in their usual hierarchical way.
ca-ES: També hi ha sistemes de fitxers de xarxa, com ara <acronym>NFS</acronym>, on les dades no s'emmagatzemen en un disc local. En lloc d'això, les dades es transmeten a través de la xarxa a un servidor que les emmagatzema i les recupera sota demanda. L'abstracció del sistema de fitxers evita als usuaris l'haver de preocupar-se: els fitxers romanen accessibles en l'habitual manera jeràrquica.

en: Shared Functions
ca-ES: Funcions compartides

en: Since a number of the same functions are used by all software, it makes sense to centralize them in the kernel. For instance, shared filesystem handling allows any application to simply open a file by name, without needing to worry where the file is stored physically. The file can be stored in several different slices on a hard disk, or split across several hard disks, or even stored on a remote file server. Shared communication functions are used by applications to exchange data independently of the way the data is transported. For instance, transport could be over any combination of local or wireless networks, or over a telephone landline.
ca-ES: Com que cert número de les mateixes funcions són usades per tot el programari, té sentit centralitzar-les al nucli. Per exemple, la gestió compartida de sistemes de fitxers permet a qualsevol aplicació obrir un fitxer simplement pel nom, sense haver de preocupar-se on el fitxer s'emmagatzema físicament. El fitxer es pot emmagatzemar en diversos segments diferents d'un disc dur, o estar escampat en diversos discos durs, o fins i tot emmagatzemar-lo en un servidor de fitxers remot. Les funcions de comunicació compartides són utilitzades per les aplicacions per intercanviar dades independentment de la forma en què es transporten. Per exemple, el transport podria passar per qualsevol combinació de xarxes locals o sense fils, o per una línia telefònica.

en: A process is a running instance of a program. This requires memory to store both the program itself and its operating data. The kernel is in charge of creating and tracking them. When a program runs, the kernel first sets aside some memory, then loads the executable code from the filesystem into it, and then starts the code running. It keeps information about this process, the most visible of which is an identification number known as <emphasis>pid</emphasis> (<emphasis>process identifier</emphasis>).
ca-ES: Un procés és una instància en execució d'un programa. Això requereix memòria per emmagatzemar tant el programa com les seves dades operatives. El nucli és l'encarregat de crear-ho i gestionar-ho. Quan un programa s'executa, el nucli primer reserva una mica de memòria, després hi carrega el codi executable des del sistema de fitxers, i després comença l'execució del codi. Manté informació sobre aquest procés, la més visible del qual és un número d'identificació conegut com a <emphasis>pid</emphasis> (<emphasis>process identifier</emphasis> o “ identificador de procés”).

en: Unix-like kernels (including Linux), like most other modern operating systems, are capable of “multi-tasking”. In other words, they allow running many processes “at the same time”. There is actually only one running process at any one time, but the kernel cuts time into small slices and runs each process in turn. Since these time slices are very short (in the millisecond range), they create the illusion of processes running in parallel, although they are actually only active during some time intervals and idle the rest of the time. The kernel's job is to adjust its scheduling mechanisms to keep that illusion, while maximizing the global system performance. If the time slices are too long, the application may not appear as responsive as desired. Too short, and the system loses time switching tasks too frequently. These decisions can be tweaked with process priorities. High-priority processes will run for longer and with more frequent time slices than low-priority processes.
ca-ES: Els nuclis de tipus Unix (incloent-hi Linux), com la majoria dels altres sistemes operatius moderns, són capaços de fer "multitasca". En altres paraules, permeten executar molts processos “alhora”. De fet, només hi ha un procés en execució en qualsevol instant, però el nucli redueix el temps en petites porcions i executa cada procés per torns. Com que aquestes divisions de temps són molt breus (en el rang de mil·lisegons), creen la il·lusió de processos que s'executen en paral·lel, encara que en realitat només són actius durant alguns intervals de temps i inactius la resta del temps. El tasca del nucli és ajustar els seus mecanismes de programació per mantenir aquesta il·lusió, mentre maximitza el rendiment del sistema global. Si les divisions de temps són massa llargues, l'aplicació pot no semblar tan “responsiu” com es desitjaria. Però si són massa curtes, i el sistema perd massa temps per a canviar de tasca. Aquestes decisions es poden retocar amb les prioritats dels processos. Els processos d'alta prioritat s'executaran durant més temps i amb més freqüència que els processos de baixa prioritat.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Multi-processor systems (and variants)
ca-ES: <emphasis>NOTA</emphasis> Sistemes multiprocessador (i variants)

en: The limitation described above of only one process being able to run at a time, doesn't always apply. The actual restriction is that there can only be one running process <emphasis>per processor core</emphasis> at a time. Multi-processor, multi-core or “hyper-threaded” systems allow several processes to run in parallel. The same time-slicing system is still used, though, so as to handle cases where there are more active processes than available processor cores. This is far from unusual: a basic system, even a mostly idle one, almost always has tens of running processes.
ca-ES: La limitació descrita anteriorment de què només es pot executar un procés a la vegada no sempre s'aplica. La restricció real és que només pot haver-hi un procés en execució <emphasis>per nucli («core») de processador</emphasis> al mateix temps. Els sistemes multiprocessador, multinucli o “hiperfil” («hyper-threaded») permeten que diversos processos s'executin en paral·lel. El mateix sistema de repartiment del temps encara s'utilitza, però, per tal de gestionar els casos on hi ha més processos actius que nuclis de processador disponibles. Això no és improbable: un sistema bàsic, fins i tot un que està pràcticamet inactiu, gairebé sempre té desenes de processos en execució.

en: Of course, the kernel allows running several independent instances of the same program. But each can only access its own time slices and memory. Their data thus remain independent.
ca-ES: Per descomptat, el nucli permet executar diverses instàncies independents del mateix programa. Però cada un només pot accedir a les seves pròpies divisions de temps i memòria. Així doncs, les dades romanen independents.

en: Rights Management
ca-ES: Gestió dels permisos

en: Unix-like systems are also multi-user. They provide a rights management system that supports separate users and groups; it also allows control over actions based on permissions. The kernel manages data for each process, allowing it to control permissions. Most of the time, a process is identified by the user who started it. That process is only permitted to take those actions available to its owner. For instance, trying to open a file requires the kernel to check the process identity against access permissions (for more details on this particular example, see <xref linkend="sect.rights-management" />).
ca-ES: Els sistemes de tipus Unix també són multiusuari. Proporcionen un sistema de gestió dels permisos que suporta usuaris i grups separats; també permet el control sobre les accions basant-se en els permisos. El nucli gestiona les dades per a cada procés, fet que li permet controlar els permisos. La major part del temps, un procés és identificat per l'usuari que l'ha iniciat. Aquest procés només té permès dur a terme les accions que el seu propietari tingui disponibles. Per exemple, intentar obrir un fitxer requereix que el nucli comprovi la identitat del procés amb els permisos d'accés (per a més detalls sobre aquest exemple en particular, vegeu <xref linkend="sect.rights-management" />).

en: <primary>kernel space</primary>
ca-ES: <primary>espai del nucli</primary>

en: “User space” refers to the runtime environment of normal (as opposed to kernel) processes. This does not necessarily mean these processes are actually started by users because a standard system normally has several “daemon” (or background) processes running before the user even opens a session. Daemon processes are also considered user-space processes.
ca-ES: “Espai d'usuari” es refereix a l'entorn d'execució dels processos normals (en contraposició al nucli). Això no significa necessàriament que aquests processos siguin iniciats pels usuaris perquè un sistema estàndard normalment té diversos processos de “dimoni” (o de segon pla) que s'executen fins i tot abans que l'usuari obri una sessió. Els processos de dimoni també es consideren processos d'espai d'usuari.

en: When the kernel gets past its initialization phase, it starts the very first process, <command>init</command>. Process #1 alone is very rarely useful by itself, and Unix-like systems run with many additional processes.
ca-ES: Quan el nucli supera la fase d'inicialització, engega el primer procés, <command>init</command>. El procés #1 tot sol és rarament útil per si mateix, i els sistemes de tipus Unix s'executen amb molts processos addicionals.

en: <primary><emphasis>fork</emphasis></primary>
ca-ES: <primary><emphasis>bifurcació</emphasis></primary>

en: First of all, a process can clone itself (this is known as a <emphasis>fork</emphasis>). The kernel allocates a new (but identical) process memory space, and another process to use it. At this time, the only difference between these two processes is their <emphasis>pid</emphasis>. The new process is usually called a child process, and the original process whose <emphasis>pid</emphasis> doesn't change, is called the parent process.
ca-ES: En primer lloc, un procés pot clonar-se a si mateix (això es coneix com un «<emphasis>fork</emphasis>» o “bifurcació”). El nucli assigna un espai de memòria de procés nou (però idèntic) i un altre procés per utilitzar-lo. En aquest moment, l'única diferència entre aquests dos processos és el seu <emphasis>pid</emphasis>. El nou procés normalment s'anomena procés fill, i el procés original del qual el <emphasis>pid</emphasis> no canvia s'anomena procés pare.

en: Sometimes, the child process continues to lead its own life independently from its parent, with its own data copied from the parent process. In many cases, though, this child process executes another program. With a few exceptions, its memory is simply replaced by that of the new program, and execution of this new program begins. This is the mechanism used by the init process (with process number 1) to start additional services and execute the whole startup sequence. At some point, one process among <command>init</command>'s offspring starts a graphical interface for users to log in to (the actual sequence of events is described in more details in <xref linkend="sect.system-boot" />).
ca-ES: De vegades, el procés fill continua portant la seva pròpia vida independentment del seu pare, amb les seves pròpies dades copiades del procés pare. En molts casos, però, aquest procés fill executa un altre programa. Amb algunes excepcions, la seva memòria és simplement substituïda per la del nou programa, i l'execució d'aquest nou programa comença. Aquest és el mecanisme utilitzat pel procés init (amb número de procés 1) per iniciar serveis addicionals i executar tota la seqüència d'inici. En algun moment, un procés entre la descendència de l'<command>init</command>' engega una interfície gràfica perquè usuaris puguin iniciar sessió (la seqüència real d'esdeveniments es descriu en més detalls a <xref linkend="sect.system-boot" />).

en: When a process finishes the task for which it was started, it terminates. The kernel then recovers the memory assigned to this process, and stops giving it slices of running time. The parent process is told about its child process being terminated, which allows a process to wait for the completion of a task it delegated to a child process. This behavior is plainly visible in command-line interpreters (known as <emphasis>shells</emphasis>). When a command is typed into a shell, the prompt only comes back when the execution of the command is over. Most shells allow for running the command in the background, it is a simple matter of adding an <userinput>&amp;</userinput> to the end of the command. The prompt is displayed again right away, which can lead to problems if the command needs to display data of its own.
ca-ES: Quan un procés acaba la tasca per a la qual es va iniciar, finalitza. El nucli recupera la memòria assignada a aquest procés, i deixa de donar-li fragments de temps d'execució. El procés pare es informat que el seu procés fill ha acabat. fet que permet que un procés esperi la finalització d'una tasca que delega en un procés fill. Aquest comportament és clarament visible en els intèrprets de línia d'ordres (coneguts també com a «<emphasis>shells</emphasis>»). Quan una ordre s'escriu en un intèrpret d'ordres, l'indicador només reapareix quan s'ha acabat l'execució de l'ordre. La majoria dels «shells» permeten executar l'ordre en segon pla, és qüestió simplement d'afegir un <userinput>&amp;</userinput> al final de l'ordre. L'indicador ara reapareix immediatament, fet que pot provocar problemes si l'ordre necessita mostrar les seves pròpies dades.

en: Daemons
ca-ES: Dimonis

en: A “daemon” is a process started automatically by the boot sequence. It keeps running (in the background) to perform maintenance tasks or provide services to other processes. This “background task” is actually arbitrary, and does not match anything particular from the system's point of view. They are simply processes, quite similar to other processes, which run in turn when their time slice comes. The distinction is only in the human language: a process that runs with no interaction with a user (in particular, without any graphical interface) is said to be running “in the background” or “as a daemon”.
ca-ES: Un «daemon» o “dimoni” és un procés iniciat automàticament per la seqüència d'arrencada. Es manté funcionant (en segon pla) per realitzar tasques de manteniment o proporcionar serveis a altres processos. Aquesta “tasca en segon pla” és realment arbitrària, i no té res de particular des del punt de vista del sistema. Es tracta simplement de processos, bastant similars a altres processos, que s'executen per torns quan arriba el seu moment. La distinció només és en el llenguatge humà: un procés que s'executa sense interacció amb un usuari (en particular, sense cap interfície gràfica) es diu que s'està executant “en segon pla” o “com a dimoni”.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Daemon, demon, a derogatory term?
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> «Daemon», «demon», un terme despectiu?

en: Although <emphasis>daemon</emphasis> term shares its Greek etymology with <emphasis>demon</emphasis>, the former does not imply diabolical evil, instead, it should be understood as a kind of helper spirit. This distinction is subtle enough in English; it is even worse in other languages where the same word is used for both meanings.
ca-ES: Tot i que el terme «<emphasis>daemon</emphasis>» comparteix la seva etimologia grega amb «<emphasis>demon</emphasis>», el primer no implica un mal diabòlic, sinó que s'ha d'entendre com una mena d'esperit col·laborador. Aquesta distinció és prou subtil en anglès; és encara pitjor en altres llengües on s'utilitza la mateixa paraula per a tots dos significats.

en: Several such daemons are described in detail in <xref linkend="unix-services" />.
ca-ES: Alguns d'aquests dimonis es descriuen en detall a <xref linkend="unix-services" />.

en: Inter-Process Communications
ca-ES: Comunicacions entre processos

en: An isolated process, whether a daemon or an interactive application, is rarely useful on its own, which is why there are several methods allowing separate processes to communicate together, either to exchange data or to control one another. The generic term referring to this is <emphasis>inter-process communication</emphasis>, or IPC for short.
ca-ES: Un procés aïllat, ja sigui un dimoni o una aplicació interactiva, rarament és útil per si sol, motiu pel qual hi ha diversos mètodes que permeten a processos separats comunicar-se entre si, ja sigui per intercanviar dades o per controlar-se. El terme genèric que fa referència a això és «<emphasis>inter-process communication</emphasis>» o “comunicació entre processos”, IPC per escurçar.

en: The simplest IPC system is to use files. The process that wishes to send data writes it into a file (with a name known in advance), while the recipient only has to open the file and read its contents.
ca-ES: El sistema IPC més simple és utilitzar fitxers. El procés que vol enviar dades les escriu en un fitxer (amb un nom conegut per endavant), mentre que el destinatari només ha d'obrir el fitxer i llegir-ne el contingut.

en: In the case where you do not wish to store data on disk, you can use a <emphasis>pipe</emphasis>, which is simply an object with two ends; bytes written in one end are readable at the other. If the ends are controlled by separate processes, this leads to a simple and convenient inter-process communication channel. Pipes can be classified into two categories: named pipes, and anonymous pipes. A named pipe is represented by an entry on the filesystem (although the transmitted data is not stored there), so both processes can open it independently if the location of the named pipe is known beforehand. In cases where the communicating processes are related (for instance, a parent and its child process), the parent process can also create an anonymous pipe before forking, and the child inherits it. Both processes will then be able to exchange data through the pipe without needing the filesystem.
ca-ES: En el cas que no es vulgui emmagatzemar dades al disc, es pot utilitzar una «<emphasis>pipe</emphasis>» o “canonada”, que és simplement un objecte amb dos extrems; els «bytes» escrits en un extrem es poden llegir per l'altre. Si els extrems estan controlats per processos separats, això condueix a un canal de comunicació simple i convenient entre processos. Les canonades es poden classificar en dues categories: amb nom i sense nom. Una canonada amb nom es representa amb una entrada al sistema de fitxers (encara que les dades transmeses no s'emmagatzemen allà), de manera que tots dos processos poden obrir-la independentment, si la ubicació de la canonada amb nom és coneguda per endavant. En els casos en què els processos de comunicació estan relacionats (per exemple, un procés pare i el seu procés fill), el procés pare també pot crear una canonada anònima abans de bifurcar-se, i el fill l'hereta. Tots dos processos seran capaços d'intercanviar dades a través de la canonada sense necessitat del sistema de fitxers.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> A concrete example
ca-ES: <emphasis>A LA PRÀCTICA</emphasis> Un exemple concret

en: Let's describe in some detail what happens when a complex command (a <emphasis>pipeline</emphasis>) is run from a shell. We assume we have a <command>bash</command> process (the standard user shell on Debian), with <emphasis>pid</emphasis> 4374; into this shell, we type the command: <command>ls | sort</command> .
ca-ES: Descriurem amb cert detall què passa quan una ordre complexa (una <emphasis>canonada</emphasis>) s'executa des d'un intèrpret de comandes. Suposem que tenim un procés <command>bash</command> (que és l'intèrpret d'ordres estàndard pels usuaris a Debian), amb <emphasis>pid</emphasis> 4374; en aquest intèrpret, s'escriu l'ordre: <command>ls | sort</command>.

en: The shell first interprets the command typed in. In our case, it understands there are two programs (<command>ls</command> and <command>sort</command>), with a data stream flowing from one to the other (denoted by the <userinput>|</userinput> character, known as <emphasis>pipe</emphasis>). <command>bash</command> first creates an unnamed pipe (which initially exists only within the <command>bash</command> process itself).
ca-ES: L'intèrpret de comandes primer interpreta l'ordre que s'ha escrit. En el nostre cas, s'entén que hi ha dos programes (<command>ls</command> i <command>sort</command>), amb un flux de dades que flueix de l'un a l'altre (denotat pel caràcter <userinput>|</userinput>, conegut com a <emphasis>canonada</emphasis>). <command>bash</command> primer crea una canonada sense nom (que inicialment només existeix dins del procés <command>bash</command>).

en: Then the shell clones itself; this leads to a new <command>bash</command> process, with <emphasis>pid</emphasis> #4521 (<emphasis>pids</emphasis> are abstract numbers, and generally have no particular meaning). Process #4521 inherits the pipe, which means it is able to write in its “input” side; <command>bash</command> redirects its standard output stream to this pipe's input. Then it executes (and replaces itself with) the <command>ls</command> program, which lists the contents of the current directory. Since <command>ls</command> writes on its standard output, and this output has previously been redirected, the results are effectively sent into the pipe.
ca-ES: Llavors l'intèrpret de comandes es clona a si mateixa; això condueix a un nou procés <command>bash</command>, amb <emphasis>pid</emphasis> #4521 (els <emphasis>pids</emphasis> són nombres abstractes, i generalment no tenen cap significat particular). El procés #4521 hereta la canonada, el que significa que és capaç d'escriure pel seu costat d'“entrada”; <command>bash</command> redirigeix el seu flux de sortida estàndard a l'entrada d'aquesta canonada. Després executa (i es reemplaça per) el programa <command>ls</command>, que llista els continguts del directori actual. Atès que <command>ls</command> escriu sobre la seva sortida estàndard, i aquesta sortida s'ha redirigit prèviament, els resultats s'envien efectivament cap a la canonada.

en: A similar operation happens for the second command: <command>bash</command> clones itself again, leading to a new <command>bash</command> process with pid #4522. Since it is also a child process of #4374, it also inherits the pipe; <command>bash</command> then connects its standard input to the pipe output, then executes (and replaces itself with) the <command>sort</command> command, which sorts its input and displays the results.
ca-ES: Una operació similar passa per a la segona ordre: <command>bash</command> es clona de nou, portant a un nou procés <command>bash</command> amb el pid #4522. Com que també és un procés fill de #4374, també hereta la canonada; <command>bash</command> llavors connecta la seva entrada estàndard a la sortida de la canonada, després executa (i es reemplaça per) l'ordre <command>sort</command>, que ordena la seva entrada i mostra els resultats.

en: All the pieces of the puzzle are now set up: <command>ls</command> reads the current directory and writes the list of files into the pipe; <command>sort</command> reads this list, sorts it alphabetically, and displays the results. Processes numbers #4521 and #4522 then terminate, and #4374 (which was waiting for them during the operation), resumes control and displays the prompt to allow the user to type in a new command.
ca-ES: Totes les peces del trencaclosques ara estan configurades: <command>ls</command> llegeix el directori actual i escriu la llista de fitxers per la canonada; <command>sort</command> llegeix aquesta llista, l'ordena alfabèticament, i mostra els resultats. Els números número #4521 i #4522 acaben, i el número #4374 (que els estava esperant durant l'operació), reprèn el control i mostra l'indicador per permetre a l'usuari escriure una nova ordre.

en: Not all inter-process communications are used to move data around, though. In many situations, the only information that needs to be transmitted are control messages such as “pause execution” or “resume execution”. Unix (and Linux) provides a mechanism known as <emphasis>signals</emphasis>, through which a process can simply send a specific signal (chosen from a predefined list of signals) to another process. The only requirement is to know the <emphasis>pid</emphasis> of the target.
ca-ES: No totes les comunicacions entre processos s'utilitzen per moure dades. En moltes situacions, l'única informació que s'ha de transmetre són missatges de control, com ara “aturar l'execució” o “reprendre l'execució”. Unix (i Linux) proporcionen un mecanisme conegut com a «<emphasis>senyals</emphasis>» o “senyals”, a través del qual un procés pot simplement enviar un senyal específic (escollit des d'una llista predefinida de senyals) a un altre procés. L'únic requisit és conèixer el <emphasis>pid</emphasis> del destinatari.

en: For more complex communications, there are also mechanisms allowing a process to open access, or share, part of its allocated memory to other processes. Memory now shared between them can be used to move data between the processes.
ca-ES: Per a comunicacions més complexes, també hi ha mecanismes que permeten a un procés obrir l'accés, o compartir, part de la seva memòria assignada a altres processos. La memòria un cop compartida entre ells es pot utilitzar per moure dades entre els processos.

en: Finally, network connections can also help processes communicate; these processes can even be running on different computers, possibly thousands of kilometers apart.
ca-ES: Finalment, les connexions de xarxa també poden permetre als processos comunicar-se; aquests processos fins i tot poden estar funcionant en diferents ordinadors, possiblement a milers de quilòmetres de distància.

en: It is quite standard for a typical Unix-like system to make use of all these mechanisms to various degrees.
ca-ES: És bastant habitual que un típic sistema de tipus Unix faci ús de tots aquests mecanismes en diversos graus.

en: Libraries
ca-ES: Biblioteques

en: <primary>library (of functions)</primary>
ca-ES: <primary>biblioteca (de funcions)</primary>

en: Function libraries play a crucial role in a Unix-like operating system. They are not proper programs, since they cannot be executed on their own, but collections of code fragments that can be used by standard programs. Among the common libraries, you can find:
ca-ES: Les biblioteques de funcions tenen un paper crucial en un sistema operatiu de tipus Unix. No són programes en si, ja que no es poden executar per si sols, sinó col·leccions de fragments de codi que poden ser utilitzats pels programes estàndard. Entre les biblioteques comunes podeu trobar:

en: the standard C library (<emphasis>glibc</emphasis>), which contains basic functions such as ones to open files or network connections, and others facilitating interactions with the kernel;
ca-ES: la biblioteca C estàndard (<emphasis>glibc</emphasis>), que conté funcions bàsiques com ara obrir fitxers o connexions de xarxa, i d'altres que faciliten interaccions amb el nucli;

en: graphical toolkits, such as Gtk+ and Qt, allowing many programs to reuse the graphical objects they provide;
ca-ES: conjunts d'eines gràfiques, com ara Gtk+ i Qt, que permeten a molts programes reutilitzar els objectes gràfics que proporcionen;

en: the <emphasis>libpng</emphasis> library, which allows loading, interpreting and saving images in the PNG format.
ca-ES: la biblioteca <emphasis>libpng</emphasis>, que permet carregar, interpretar i desar imatges en el format PNG.

en: Thanks to those libraries, applications can reuse existing code. Application development is simplified since many applications can reuse the same functions. With libraries often developed by different persons, the global development of the system is closer to Unix's historical philosophy.
ca-ES: Gràcies a aquestes biblioteques, les aplicacions poden reutilitzar codi existent. El desenvolupament de l'aplicació se simplifica, ja que moltes aplicacions poden reutilitzar les mateixes funcions. Amb les biblioteques sovint desenvolupades per diferents persones, el desenvolupament global del sistema és més proper a la filosofia històrica de Unix.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> The Unix Way: one thing at a time
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> L'estil Unix: una cosa a la vegada

en: One of the fundamental concepts that underlies the Unix family of operating systems is that each tool should only do one thing, and do it well; applications can then reuse these tools to build more advanced logic on top. This philosophy can be seen in many incarnations. Shell scripts may be the best example: they assemble complex sequences of very simple tools (such as <command>grep</command>, <command>wc</command>, <command>sort</command>, <command>uniq</command> and so on). Another implementation of this philosophy can be seen in code libraries: the <emphasis>libpng</emphasis> library allows reading and writing PNG images, with different options and in different ways, but it does only that; no question of including functions that display or edit images.
ca-ES: Un dels conceptes fonamentals subjacent a la família de sistemes operatius Unix és que cada eina només hauria de fer una cosa, i fer-la bé; les aplicacions poden reutilitzar aquestes eines per construir una lògica més avançada a sobre. Aquesta filosofia es pot veure en moltes encarnacions. Els scripts d'intèrpret de comandes poden ser el millor exemple: agrupen seqüències complexes d'eines molt senzilles (com ara <command>grep</command>, <command>wc</command>, <command>sort</command>, <command>uniq</command>, etc). Una altra implementació d'aquesta filosofia es pot veure a les biblioteques de codi: la biblioteca <emphasis>libpng</emphasis> permet llegir i escriure imatges PNG, amb diferents opcions i de diferents maneres, però només fa això; sense la intenció d'incloure funcions que mostrin o editin imatges.

en: Moreover, these libraries are often referred to as “shared libraries”, since the kernel is able to only load them into memory once, even if several processes use the same library at the same time. This allows saving memory, when compared with the opposite (hypothetical) situation where the code for a library would be loaded as many times as there are processes using it.
ca-ES: A més a més, aquestes biblioteques sovint es coneixen com a “biblioteques compartides”, ja que el nucli només pot carregar-les a memòria una vegada, fins i tot si diversos processos utilitzen la mateixa biblioteca al mateix temps. Això permet estalviar memòria, en comparació amb la situació oposada (hipotètica) on el codi d'una biblioteca es carregaria tantes vegades com processos hi hagi que l'utilitzin.
