0 - en to nb-NO translation catalogue (413 entries)

en: Objective
nb-NO: Formål

en: Means
nb-NO: Virkemidler

en: Operation
nb-NO: Virksomhet

en: Platform
nb-NO: Plattform

en: Community
nb-NO: Fellesskap

en: Volunteer
nb-NO: Frivillig

en: The Debian Project
nb-NO: Debian-prosjektet

en: Before diving right into the technology, let us have a look at what the Debian Project is, its objectives, its means, and its operations.
nb-NO: Før vi går rett inn i teknologien, la oss se på hva Debian-prosjektet er, dets mål, midler, og virksomhet.

en: What Is Debian?
nb-NO: Hva er Debian?

en: <primary>association</primary>
nb-NO: <primary>forening</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>project</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjektet</primary><secondary>prosjektet</secondary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Origin of the Debian name
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Opprinnelsen til Debian-navnet

en: Look no further: Debian is not an acronym. This name is, in reality, a contraction of two first names: that of Ian Murdock, and his girlfriend at the time, Debra. Debra + Ian = Debian.
nb-NO: Først: Debian er ikke en forkortelse. Navnet er en sammensetning av to fornavn: Navnet til Ian Murdock, og hans kjæreste på den tiden, Debra. Debra + Ian = Debian.

en: Debian is a GNU/Linux distribution. We will discuss what a distribution is in further detail in <xref linkend="sect.role-of-distributions" />, but for now, we will simply state that it is a complete operating system, including software and systems for installation and management, all based on the Linux kernel and free software (especially those from the GNU project).
nb-NO: Debian er en GNU/Linux-distribusjon. Vi vil diskutere nærmere hva en distribusjon er i <xref linkend="sect.role-of-distributions" />, men her sier vi i korthet at det er et komplett operativsystem, inkludert programvare og systemer for installasjon og drift, alle basert på Linux-kjernen og fri programvare (spesielt de fra GNU-prosjektet).

en: When he created Debian, in 1993, under the leadership of the Free Software Foundation (<acronym>FSF</acronym>), Ian Murdock had clear objectives, which he expressed in the <emphasis>Debian Manifesto</emphasis>. The free operating system that he sought would have to have two principal features. First, quality: Debian would be developed with the greatest care, to be worthy of the Linux kernel. It would also be a non-commercial distribution, sufficiently credible to compete with major commercial distributions. This double ambition would, in his eyes, only be achieved by opening the Debian development process just like that of Linux and the GNU project. Thus, peer review would continuously improve the product.
nb-NO: Da han startet Debian i 1993, med veiledning fra Free Software Foundation (<acronym>FSF</acronym>), hadde Ian Murdock klare mål, som han uttrykte i <emphasis>Debian-manifestet</emphasis>. Det fritt tilgjengelige operativsystemet han ønsket seg skulle ha to hovedegenskaper. Først kvalitet: Debian måtte utvikles med høy kvalitet, for å gjøre seg fortjent til Linux-kjernen. Den måtte også være en ikke-kommersiell distribusjon, tilstrekkelig troverdig til å konkurrere med store kommersielle distribusjoner. Denne doble ambisjon kunne, i hans øyne, bare oppnås ved å åpne Debians utviklingsprosess akkurat som i Linux og GNU-prosjektet. Dermed ville fagfellevurdering kontinuerlig forbedre produktet.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> GNU, the project of the FSF
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> GNU, FSF-prosjektet

en: <primary>GNU</primary><secondary>is Not Unix</secondary>
nb-NO: <primary>GNU</primary><secondary>er Not Unix</secondary>

en: The GNU project is a range of free software developed, or sponsored, by the Free Software Foundation <acronym>FSF</acronym>, originated by its iconic leader, Dr. Richard M. Stallman. GNU is a recursive acronym, standing for “GNU is Not Unix”.
nb-NO: GNU-prosjektet er et utvalg av fri programvare som er utviklet, eller sponset, av Free Software Foundation (<acronym>FSF</acronym>), grunnlagt av sin ikoniske leder, Dr. Richard M. Stallman. GNU er en rekursiv forkortelse, som står for «GNU is Not Unix».

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Richard Stallman
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Richard Stallman

en: <acronym>FSF</acronym>'s founder and author of the GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>), Richard M. Stallman (often referred to by his initials, RMS), is a charismatic leader of the Free Software movement. Due to his uncompromising positions, he is not unanimously admired, but his non-technical contributions to Free Software (in particular, the legal and philosophical) are respected by all.
nb-NO: <acronym>FSF</acronym>s grunnlegger og forfatter av GNU General Public lisensen (<acronym>GPL</acronym>), Richard M. Stallman (ofte referert til med sine initialer, RMS) er en karismatisk leder av Free Software bevegelsen. På grunn av hans kompromissløse meninger, er han ikke beundret av alle, men alle respekterer hans ikke-tekniske bidrag til fri programvare (spesielt på det juridiske og filosofiske område).

en: A Multi-Platform Operating System
nb-NO: Operativsystem for flere plattformer

en: <primary>meta-distribution</primary>
nb-NO: <primary>meta-distribusjon</primary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Ian Murdock's journey
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Ian Murdocks reise

en: Ian Murdock, founder of the Debian project, was its first leader, from 1993 to 1996. After passing the baton to Bruce Perens, Ian took a less public role. He returned to working behind the scenes of the free software community, creating the Progeny company, with the intention of marketing a distribution derived from Debian. This venture was, sadly, a commercial failure, and development was abandoned. The company, after several years of scraping by, simply as a service provider, eventually filed for bankruptcy in April of 2007. Of the various projects initiated by Progeny, only <emphasis>discover</emphasis> still remains. It is an automatic hardware detection tool.
nb-NO: Ian Murdock, grunnleggeren av Debian-prosjektet, var dets første leder fra 1993 til 1996. Etter å ha gitt stafettpinnen videre til Bruce Perens, inntok Ian en mindre offentlig rolle. Han vendte tilbake til å jobbe bak kulissene for fri programvare, skapte selskapet Progeny, for å markedsføre en distribusjon basert på Debian. Dette arbeidet var, dessverre, en kommersiell fiasko, og utviklingen ble avsluttet. Etter å ha slitt seg videre i flere år som en tjenesteleverandør, gikk selskapet til slutt konkurs i april 2007. Av prosjektene initiert av Progeny, er det bare <emphasis>discover</emphasis> som fremdeles er igjen. Det er et verktøy for automatisk å oppdage maskinvare.

en: Ian Murdock died on 28 December 2015 in San Francisco after a series of worrying tweets where he reported having been assaulted by police. In July 2016 it was announced that his death had been ruled a suicide.
nb-NO: Ian Murdock døde 28. desember 2015 i San Francisco etter en serie bekymringsfulle tvitringer der han rapporterte å ha blitt overfalt av politiet. I juli 2016 ble det kunngjort at hans død var et selvmord.

en: Debian, remaining true to its initial principles, has had so much success that, today, it has reached a tremendous size. Currently, it officially supports nine hardware release architectures and several variations of each architecture known as “flavors”, and also other kernels like FreeBSD, although the FreeBSD-based ports are not part of the set of officially supported architectures either. Furthermore, with more than 31,000 source packages, the available software can meet almost any need, whether at home or in the enterprise.
nb-NO: Debian, fortsatt lojal mot sine opprinnelige prinsipper, har hatt så mye suksess, at det i dag har nådd en enorm størrelse. Pr i dag er det 9 programvarearkitekturer som offisielt er støttet, og også flere variasjoner av hver arkitektur gjerne omtalt som "smaker", og andre kjerner som FreeBSD ( selv om FreeBSD-baserte utgaver er ikke med på listen over offisielt støttede arkitekturer). Videre, med mer enn 31.000 programpakker, kan den tilgjengelige programvaren imøtekomme nesten alle behov man kan ha, enten hjemme eller i større selskaper.

en: The sheer size of the distribution can be inconvenient: it is really unreasonable to distribute 18 DVD-ROMs (only containing the packages qualifying as "Free Software") to install a complete version on a standard PC… This is why Debian is increasingly considered as a “meta-distribution”, from which one extracts more specific distributions intended for a particular public: Debian Science for scientific use, Debian Edu for education and pedagogical use in an academic environment, Debian Med for medical applications, Debian Jr. for young children, etc. A more complete list of the sub-projects can be found in <xref linkend="sect.sub-projects" />, dedicated to that purpose.
nb-NO: En komplett distribusjonen er upraktisk stor, den ville kreve 18 DVD-ROM (som kun inneholder pakker som oppfyller kravene til «fri programvare») for installasjon på en standard PC ... Dette er årsaken til at Debian i økende grad betraktes som en «meta-distribusjon», som en basis for å trekke ut mer spesifikke distribusjoner rettet mot et bestemt publikum: Debian Science for bruk i naturvitenskap, Debian Edu for utdanning og pedagogisk bruk i et utdanningsmiljø, Debian Med for medisinske formål, Debian Jr. for små barn, etc. En mer komplett liste over underprosjekter kan finnes i <xref linkend="sect.sub-projects" />, dedikert til det formålet.

en: These partial views of Debian are organized in a well-defined framework, thus guaranteeing hassle-free compatibility between the various “sub-distributions”. All of them follow the general planning for release of new versions. And since they build on the same foundations, they can be easily extended, completed, and personalized with applications available in the Debian repositories.
nb-NO: Disse delutvalgene av Debian er organisert i et veldefinert rammeverk, noe som garanterer problemfri samhandling mellom de ulike «under-distribusjoner». Alle disse følger den generelle planen for utgivelse av nye versjoner. Og siden de bygger på den samme grunnmuren, kan brukere enkelt utvide, utfylle og tilpasse etter personlige behov med programmer tilgjengelige i Debians arkiv.

en: <primary>sub-project</primary>
nb-NO: <primary>underprosjekt</primary>

en: All the Debian tools operate in this direction: <command>debian-cd</command> has for a long time now allowed the creation of a set of CD-ROMs containing only a pre-selected set of packages; <command>debian-installer</command> is also a modular installer, easily adapted to special needs. <command>APT</command> will install packages from various origins, while guaranteeing the overall consistency of the system.
nb-NO: Alle Debian verktøyene opererer på denne modulbaserte måten : <command>debian-cd</command> har i lang tid tillatt å lage et sett med CD-ROM som bare inneholder et forhåndsvalgt sett med programpakker. <command>debian-installer</command> er også et modulbasert installasjonssystem, enkel å tilpasse spesielle behov. <command>APT</command> vil installere pakker fra flere kilder, og samtidig sikre den generelle konsistensen i systemet.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Creating a Debian CD-ROM/DVD/USB Image
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> Skape en Debian CD-ROM/DVD/USB-avtrykk

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-cd@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>epostlister</primary><secondary><email>debian-cd@lists.debian.org</email></secondary>

en: <command>debian-cd</command> creates ISO images of installation media (CD, DVD, Blu-Ray, USB, etc.) ready for use and customizable. Any matter regarding this software is discussed (in English) on the <email>debian-cd@lists.debian.org</email> mailing list. The team is led by Steve McIntyre who is handling official Debian ISO builds.
nb-NO: <command>debian-cd</command> lager ISO-avtrykk fra installasjonsmedier (CD, DVD, Blu-ray, USB, etc.) klar til bruk og mulig å tilpasse. Forhold rundt denne programvaren diskuteres (på engelsk) på e-postlisten <email>debian-cd@lists.debian.org</email>. Laget ledes av Steve McIntyre, som håndterer de offisielle Debian ISO-ene.

en: As <command>debian-cd</command> has become a quite complex tool, the <emphasis role="pkg">simple-cdd</emphasis> package contains a wrapper around it to easily create customized installation media.
nb-NO: Ettersom <command>debian-cd</command> har blitt et ganske komplekst verktøy, <emphasis role="pkg">simple-cdd</emphasis> pakken inneholder et grensesnitt rundt den for å lettere lage et tilpasset installasjons-media.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> To each computer, its architecture
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Enhver datamaskin har en arkitektur

en: The term “architecture” indicates a type of computer (the most well-known include Mac or PC). Each architecture is differentiated primarily according to its processor, usually incompatible with other processors. These differences in hardware involve varying means of operation, thus requiring that software be compiled specifically for each architecture.
nb-NO: Begrepet «arkitektur» viser til en type datamaskin (den mest velkjente er Mac eller PC). Hver arkitektur bestemmes i hovedsak av sin prosessor, som vanligvis ikke er kompatibel med andre prosessorer. Disse forskjellene i maskinvare gir behov for ulike driftsmetoder, og krever derfor at programvaren utarbeides spesielt for hver arkitektur.

en: <primary>architecture</primary>
nb-NO: <primary>arkitektur</primary>

en: <primary>processor</primary>
nb-NO: <primary>prosessor</primary>

en: Most software available in Debian is written in portable programming languages: the same source code can be compiled for various architectures. In effect, an executable binary, always compiled for a specific architecture, will not usually function on any of the other architectures.
nb-NO: De fleste programmene i Debian er skrevet i plattformuavhengige programmeringsspråk. Den samme kildekoden kan kompileres for ulike arkitekturer. Resultatet er et kjørbart binærprogram, som alltid er kompilert for en bestemt arkitektur, og vanligvis ikke vil fungere på noen av de andre arkitekturene.

en: Remember that each program is created by writing source code; this source code is a text file composed of instructions in a given programming language. Before you can use the software, it is necessary to compile the source code, which means transforming the code into a binary (a series of machine instructions executable by the processor). Each programming language has a specific compiler to execute this operation (for example, <command>gcc</command> for the C programming language).
nb-NO: Husk at hvert program er laget ved å skrive kildekoden; denne kildekoden er en tekstfil bestående av instruksjoner i et gitt programmeringsspråk. Før du kan bruke programvaren, må kildekoden kompileres, som betyr å overføre den til binærkode (en serie maskininstruksjoner kjørt av prosessoren). Hvert programmeringsspråk har egne kompilatorer til å utføre denne operasjon (f.eks. <command>gcc</command> for programmeringsspråket C).

en: <primary>source code</primary>
nb-NO: <primary>kildekode</primary>

en: <primary>binary code</primary>
nb-NO: <primary>binærkode</primary>

en: <primary>compilation</primary>
nb-NO: <primary>kompilering</primary>

en: <primary>compiler</primary>
nb-NO: <primary>kompilator</primary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Installer
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> Installasjonsprogram

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-boot@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-boot@lists.debian.org</email></secondary>

en: <command>debian-installer</command> is the name of the Debian installation program. Its modular design allows it to be used in a broad range of installation scenarios. The development work is coordinated on the <email>debian-boot@lists.debian.org</email> mailing list under the direction of Cyril Brulebois.
nb-NO: <command>debian-installer</command> er navnet på Debians installasjonsprogram. Den modulære utformingen gjør at den kan brukes i et bredt spekter av installasjonsscenarier. Utviklingsarbeidet koordineres på e-postlisten <email>debian-boot@lists.debian.org</email> og ledes av Cyril Brulebois.

en: The Quality of Free Software
nb-NO: Kvaliteten på Fri Programvare

en: Debian follows all of the principles of Free Software, and its new versions are not released until they are ready. Developers do not work upon a set schedule and don't have to rush to meet an arbitrary deadline. People frequently complain of the long time between Debian's stable releases, but this caution ensures that Debian's legendary reliability is met: long months of testing are indeed necessary for the full distribution to receive the “stable” label.
nb-NO: Debian følger alle prinsippene om fri programvare. Nye versjoner blir ikke utgitt før de er klare. Utviklere arbeider ikke etter en fastsatt tidsplan med jag for å imøtekomme en vilkårlig frist. Folk klager ofte at det går lenge mellom Debians stabile versjoner, men dette forbeholdet sikrer at Debians legendariske pålitelighet imøtekommes. Lange måneder med testing er faktisk nødvendig for at en hel distribusjon skal kunne motta merkelappen «stabil».

en: Debian will not compromise on quality: all known critical bugs on key packages are resolved in any new version, even if this requires the initially forecast release date to be pushed back. Optional packages whose critical bugs are not fixed, and thus do not meet the quality requirements, are simply dropped from the stable release.
nb-NO: Debian vil ikke gå på akkord med kvalitet: Alle kjente kritiske feil må være fikset i alle nye versjoner, selv om dette krever at varslet utgivelsesdato endres. Valgfrie pakker med kritiske feil som ikke er ordnet (og dermed ikke oppfyller kvalitetskravene) droppes ganske enkelt fra den stabile utgivelsen.

en: The Legal Framework: A Non-Profit Organization
nb-NO: Det juridiske rammeverket: En ikke-kommersiell organisasjon

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>organization</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>organisering</secondary>

en: Legally speaking, Debian is a project managed by an American not-for-profit, volunteer association. The project has around a thousand <emphasis>Debian developers</emphasis>, but brings together a far greater number of contributors (translators, bug reporters, artists, casual developers, etc.).
nb-NO: Juridisk sett er Debian et prosjekt i regi av en amerikansk ikke-kommersiell, frivillig forening. Prosjektet har rundt tusen <emphasis>Debian utviklere</emphasis>, men samler langt flere bidragsytere (oversettere, feilrapportører, kunstnere, ikke faste utviklere, osv.).

en: To carry its mission to fruition, Debian has a large infrastructure, with many servers connected across the Internet, offered and hosted by many sponsors.
nb-NO: Debian har mye infrastruktur tilgjengelig for å utføre sine oppgaver, med mange tjenermaskiner sammenkoblet på Internett, stilt til disposisjon og vertstjent av mange støttespillere.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Behind Debian, the SPI association, and local branches
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Bak Debian, foreningen Software in the Public Interest (SPI), og lokale forgreninger

en: Debian doesn't own any server in its own name, since it is only a project within the <emphasis>Software in the Public Interest</emphasis> (<acronym>SPI</acronym>) association, which manages the hardware and financial aspects (donations, purchase of hardware, etc.). Although it was initially created specifically for the Debian project, this association now hosts other free software projects, for example the PostgreSQL database, the Freedesktop.org project for standardization of various parts of modern graphical desktop environments (such as GNOME and KDE Plasma), and the LibreOffice office suite. <ulink type="block" url="https://www.spi-inc.org/" />
nb-NO: Debian eier ikke noen tjenermaskiner i eget navn. Men Debian er medlem i foreningen <emphasis>Software in the Public Interest</emphasis> (<acronym>SPI4</acronym>), som forvalter maskinvaren og økonomiske forhold (donasjoner, kjøp av maskinvare, etc.). Selv om den i utgangspunktet ble laget spesielt for Debian-prosjektet, er denne foreningen nå vertskap for andre fri programvare-prosjekter, for eksempel PostgreSQL database, Freedesktop.org-prosjektet for standardisering av ulike deler av moderne grafiske skrivebordsmiljøer (som GNOME og KDE Plasma), og LibreOffice kontorpakken. <ulink type="block" url="https://www.spi-inc.org/" />

en: In addition to SPI, various local associations collaborate closely with Debian in order to generate funds for Debian, without centralizing everything in the USA: they are known as “Trusted Organizations” in the Debian jargon. This setup avoids prohibitive international transfer costs, and fits well with the decentralized nature of the project.
nb-NO: I tillegg til SPI, samarbeider ulike lokale foreninger tett med Debian for å skaffe midler til Debian, uten å sentralisere alt i USA. De er kjent som «Trusted Organisasjoner» i Debians sjargong. Med denne organiseringen unngår man store internasjonale overføringskostnader, og det passer godt med hvordan prosjektet er desentralisert.

en: Do not hesitate to join your local association and support the project! <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Treasurer/Organizations" /> <ulink type="block" url="https://france.debian.net/" /> <ulink type="block" url="https://debian.ch/" />
nb-NO: Ikke nøl med å bli med i din lokale forening og støtt prosjektet! <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Treasurer/Organizations" /> <ulink type="block" url="https://france.debian.net/" /> <ulink type="block" url="https://debian.ch/" />

en: The Foundation Documents
nb-NO: Grunnlagsdokumentene

en: <primary>Foundation Documents</primary>
nb-NO: <primary>Grunnlagsdokumentene</primary>

en: A few years after its initial launch, Debian formalized the principles that it should follow as a free software project. This deliberately activist decision allows orderly and peaceful growth by ensuring that all members progress in the same direction. To become a Debian developer, any candidate must confirm and prove their support and adherence to the principles established in the project's Foundation Documents.
nb-NO: Debian formaliserte noen år etter første lansering prinsippene som det burde følge som et fri programvare-prosjekt. Denne bevisst aktivistiske avgjørelsen tillater en ryddig og fredelig vekst ved å sikre at alle medlemmer går videre i samme retning. For å bli en Debian-utvikler må en kandidat bekrefte og vise sin støtte og tilslutning til de prinsipper som er fastsatt i prosjektets Grunnlagsdokumenter.

en: The development process is constantly debated, but these Foundation Documents are widely supported and consensual, and thus rarely change. The Debian constitution also offers other guarantees for their stability: a three-quarter qualified majority is required to approve any amendment.
nb-NO: Utviklingsprosessen er stadig under debatt, men Fundationn Dockumentene har bred støtte og enighet, og endres derfor sjelden. Debian organisasjonsgrunnlag gir også andre garantier for stabilitet: Et kvalifisert, tre-fjerdedels flertall er nødvendig for å få vedtatt endring.

en: The Commitment towards Users
nb-NO: Forpliktelsen overfor brukerne

en: <primary>social contract</primary>
nb-NO: <primary>sosial kontrakt</primary>

en: <primary>contract, social</primary>
nb-NO: <primary>kontrakt, sosial</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>social contract</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>sosial kontrakt</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Social Contract</secondary>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>sosial kontrakt</secondary>

en: The project also has a “social contract”. What place does such a text have in a project only intended for the development of an operating system? It is quite simple: Debian works for its users, and thus, by extension, for society. This contract summarizes the commitments that the project undertakes. Let us study them in greater detail:
nb-NO: Prosjektet har også en «sosial kontrakt». Hva har en slik tekst i et prosjekt som bare er ment for å utvikle et operativsystem å gjøre? Det er ganske enkelt: Debian jobber for sine brukere, og dermed i forlengelsen av dette, for samfunnet. Denne kontrakten oppsummerer de forpliktelser som prosjektet påtar seg. La oss se på dem i større detalj:

en: Debian will remain 100% free.
nb-NO: Debian skal forbli 100 % fri.

en: This is Rule No. 1. Debian is and will remain composed entirely and exclusively of free software. Additionally, all software development within the Debian project, itself, will be free.
nb-NO: Dette er Regel nummer en. Debian er og skal forbli laget utelukkende og eksklusivt for fri programvare. I tillegg vil all programvareutvikling i Debian-prosjektet selv være fritt tilgjengelig.

en: <emphasis>PERSPECTIVE</emphasis> Beyond software
nb-NO: <emphasis>PERSPEKTIV</emphasis> Utover programvare

en: The first version of the Debian Social Contract said “Debian Will Remain 100% Free <emphasis>Software</emphasis>”. The disappearance of this last word (with the ratification of Version 1.1 of the contract in April of 2004) indicates the will to achieve freedom, not only in software, but also in the documentation and any other element that Debian wishes to provide within its operating system.
nb-NO: Den første versjonen av Debians sosiale kontrakt sa «Debian vil forbli 100 % fri <emphasis>programvare</emphasis>». At ordet programvare forsvant (med ratifiseringen av versjon 1.1 av kontrakten i april 2004) viser vilje til å oppnå frihet, ikke bare i programvare, men også i dokumentasjonen og alle andre elementer som Debian ønsker å gi sitt operativsystem.

en: This change, which was only intended as editorial, has, in reality, had numerous consequences, especially with the removal of some problematic documentation. Furthermore, the increasing use of firmware in drivers poses problems: many are non-free, yet they are necessary for proper operation of the corresponding hardware.
nb-NO: Denne endringen, som bare var ment redaksjonelt, har i realiteten mange konsekvenser, spesielt med fjerningen av noe problematisk dokumentasjon. Videre skaper den økende bruken av fastvare (firmware) i drivere problemer: Mange er ufrie, men de er nødvendige for forsvarlig drift av relevant maskinvare.

en: We will give back to the free software community.
nb-NO: Vi vil gi tilbake til fri programvare-fellesskapet.

en: Any improvement contributed by the Debian project to a work integrated in the distribution is sent back to the author of the work (called “upstream”). In general, Debian will cooperate with the community rather than work in isolation.
nb-NO: Enhver forbedring som kommer fra Debianprosjektet for et verk som er integrert i distribusjonen sendes tilbake til den som har laget verket (kalt «oppstrøms»). Debian jobber generelt sammen med fellesskapet istedenfor å operere isolert.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Upstream author, or Debian developer?
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Oppstrøms forfatter, eller Debian utvikler?

en: <primary>upstream author</primary>
nb-NO: <primary>oppstrøms forfatter</primary>

en: <primary>author, upstream</primary>
nb-NO: <primary>forfatter, oppstrøm</primary>

en: <primary>upstream</primary>
nb-NO: <primary>oppstrøms</primary>

en: <primary>developer</primary><secondary>Debian developer</secondary>
nb-NO: <primary>utvikler</primary><secondary>Debian-utvikler</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Developer</secondary>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>utvikler</secondary>

en: <primary>developer</primary><secondary>upstream developers</secondary>
nb-NO: <primary>utvikler</primary><secondary>oppstrømsutviklere</secondary>

en: The term “upstream author” means the author(s)/developer(s) of a work, those who write and develop it. On the other hand, a “Debian developer” usually uses an existing work to make it into a Debian package - the term “Debian maintainer” is better suited here.
nb-NO: Begrepet «oppstrøms forfatter» betyr forfatter/utvikler av et verk, de som skriver og utvikler det. På den annen side, en «Debianutvikler» bruker vanligvis et eksisterende verk for å gjøre det om til en Debian-pakke (begrepet «Debianvedlikeholder» er her bedre egnet).

en: In practice, there can be overlaps between both roles: the Debian maintainer may write a patch, which benefits all users of the work. In general, Debian encourages those in charge of a package in Debian to get involved in “upstream” development as well (they become, then, contributors, without being confined to the role of simple users of a program). Or the Debian developer creates tools or documentation for the Debian distribution, like packaging helpers (e.g. <emphasis>debhelper</emphasis>) or integration frameworks (e.g. <emphasis>ca-certificates</emphasis>) and becomes an “upstream author” for those creations.
nb-NO: I praksis kan det være overlapping mellom begge roller: Debianvedlikeholderen kan lage en fiks, som kommer til nytte for alle brukere av verket. Generelt oppfordrer Debian de ansvarlige for en pakke i Debian til å bli involvert i «oppstrøms»-utvikling også (de blir da bidragsytere, uten å være begrenset til rollen som enkeltbrukere av et program). Eller Debian-utvikleren lager verktøy eller dokumentasjon for Debian-distribusjonen, som pakkehjelper (f.eks. <emphasis>debhelper</emphasis> eller integrasjonsrammeverk (f.eks <emphasis>ca-certificate</emphasis>) og blir en «oppstrøms forfatter» for de verkene.

en: We will not hide problems.
nb-NO: Vi vil ikke skjule problemene.

en: Debian is not perfect, and, there will be new problems to fix every day. Debian will keep its entire bug report database open for public view at all times. Reports that people file on-line will promptly become visible to others.
nb-NO: Debian er ikke perfekt, og det er alltids nye problemer å løse hver dag. Debian holder hele databasen sin med rapporterte feil åpen for gemensamt innsyn. Rapporter som folk legger inn via nettet blir umiddelbart synlig for andre.

en: Our priorities are our users and free software.
nb-NO: Vi prioriterer våre brukere og fri programvare.

en: This commitment is more difficult to define. Debian imposes, thus, a bias when a decision must be made, and will discard an easy solution for the developers that will jeopardize the user experience, opting for a more elegant solution, even if it is more difficult to implement. This means to take into account, as a priority, the interests of the users and free software.
nb-NO: Denne forpliktelsen er vanskeligere å definere. Debian pålegger dermed en slagside når avgjørelser skal tas. En elegant og kanskje komplisert løsning foretrekkes for ikke å sette brukeropplevelsen på spill framfor å velge en som er enkel for utviklere. Dette betyr å ta hensyn til og prioritere brukernes interesse og fri programvare.

en: Works that do not meet our free software standards.
nb-NO: Verk som ikke møter våre standarder for fri programvare.

en: Debian accepts and understands that users may want to use some non-free programs. That is why the project allows usage of parts of its infrastructure to distribute Debian packages of non-free software that can safely be redistributed.
nb-NO: Debian aksepterer og forstår at brukerne kan tvinges til å måtte benytte noen ufrie programmer. Derfor tillater prosjektet at deler av Debians infrastruktur brukes for å distribuere Debian-pakker med ufri programvare som trygt kan videreformidles.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> For or against the non-free section?
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> For eller imot det ikke-frie arkivet?

en: <primary>non-free, component</primary>
nb-NO: <primary>ikke-fri, komponent</primary>

en: <primary>component</primary><secondary>non-free</secondary>
nb-NO: <primary>komponent</primary><secondary>ikke-fri</secondary>

en: The commitment to maintain a structure to accommodate non-free software (i.e. the “non-free” section, see the sidebar <xref linkend="sidebar.sections" />) is frequently a subject of debate within the Debian community.
nb-NO: Forpliktelsen til å vedlikeholde et opplegg for å ta hensyn til ikke-fri programvare (dvs. det «ikke-frie» arkivet, se sidespalten <xref linkend="sidebar.sections" />) diskuteres ofte innad i Debianfellesskapet.

en: Detractors argue that it turns people away from free software equivalents, and contradicts the principle of serving only the free software cause. Supporters flatly state that most of the non-free packages are “nearly free”, and held back by only one or two annoying restrictions (the most common being the prohibition against commercial usage of the software). By distributing these works in the non-free branch, we indirectly explain to the author that their creation would be better known and more widely used if they could be included in the main section. They are, thus, politely invited to alter their license to serve this purpose.
nb-NO: Kritikere hevder at det vender folk bort fra fri programvare-alternativer, og motsier prinsippet om å bare fremme fri programvare-saken. Tilhengere sier kategorisk at de fleste av de ikke-frie pakkene er «nesten fri», og holdes tilbake av bare én eller to irriterende begrensninger (det vanligste er forbudet mot kommersiell bruk av programvaren). Ved å distribuere disse arbeidene i en ufri gren, understrekes indirekte at det de har laget, ville bli bedre kjent og mer utbredt ved å inkludere det i hoveddelen. Dette er dermed en høflig invitasjon til å endre lisensen.

en: After a first and unfruitful attempt in 2004, the complete removal of the non-free section is unlikely to return to the agenda, especially since it contains many useful documents that were moved simply because they did not meet the new requirements for the main section. This is especially the case for certain software documentation files issued by the GNU project (in particular, Emacs and Make). Many modern systems further also require so called “firmware“, small binary files, which are necessary to run specific hardware. Many of these files can also only be found in the non-free section.
nb-NO: Etter et første og resultatløst forsøk i 2004 med å fjerne det ikke-frie arkivet helt, er det lite sannsynlig å gå tilbake på det, spesielt fordi arkivet inneholder mange nyttige dokumenter som rett og slett ble flyttet fordi de ikke oppfylte de nye kravene for hovedseksjonen. Dette var spesielt tilfelle for visse dokumentasjonsfiler for programvare utstedt av GNU-prosjektet (spesielt Emacs og Make). Mange moderne systemer krever også videre såkalt "fastvare", små binærfiler som er nødvendig for å kjøre spesifikk maskinvare. Mange av disse filene kan man også finne i den ikke-frie seksjonen.

en: The continued existence of the non-free section is a source of occasional friction with the Free Software Foundation, and is the main reason it refuses to officially recommend Debian as an operating system.
nb-NO: At det ikke-frie arkivet fortsatt eksisterer, er en kilde til sporadisk friksjon med Free Software Foundation (FSF), og er hovedgrunnen til at de nekter å offisielt anbefale Debian som operativsystem.

en: The Debian Free Software Guidelines
nb-NO: Debians retningslinjer for fri programvare

en: <primary>free software principles</primary>
nb-NO: <primary>fri programvare-prinsipper</primary>

en: <primary>DFSG</primary><seealso>Debian Free Software Guidelines</seealso>
nb-NO: <primary>DFSG</primary><seealso>Debians retningslinjer for fri programvare</seealso>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Free Software Guidelines</secondary><seealso>DFSG</seealso>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>fri programvare veiledninger</secondary><seealso>DFPV</seealso>

en: <primary>free</primary><secondary>software</secondary>
nb-NO: <primary>fri</primary><secondary>programvare</secondary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>free software guidelines</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjektet</primary><secondary>retningslinjer for fri programvare</secondary>

en: This reference document defines which software is “free enough” to be included in Debian. If a program's license is in accordance with these principles, it can be included in the main section; on the contrary, and provided that free distribution is permitted, it may be found in the non-free section. The non-free section is not officially part of Debian; it is an added service provided to users. A more detailed explanation of the different parts of the Debian archive can be found in the sidebar <xref linkend="sidebar.sections" />.
nb-NO: Dette referansedokumentet definerer hvilken programvare som er «fri nok» til å bli inkludert i Debian. Hvis et programs lisens er i samsvar med disse prinsippene, kan det tas med i hoveddelen. På den annen side, og forutsatt at det fritt kan distribueres, kan det bli funnet i den ikke-frie delen. Det ikke-frie arkivet er ikke en offisiell del av Debian, det er en ekstra tjeneste som tilbys til brukere. En mer detaljert forklaring av de forskjellige delene av Debians arkiver finnes i sidestolpen <xref linkend="sidebar.sections" />.

en: More than a selection criteria for Debian, this text has become an authority on the subject of free software, and has served as the basis for the “Open Source Definition”. Historically, it is therefore one of the first formal definitions of the concept of “free software”.
nb-NO: I tillegg til å gi noen utvalgskriterier for Debian, har denne teksten blitt en autoritet på emnet fri programvare, og har gjort tjeneste som grunnlag for «Åpen kildekode-definisjonen». Historisk sett er teksten derfor en av de første formelle definisjoner av begrepet «fri programvare».

en: The GNU General Public License, the BSD License, and the Artistic License are examples of traditional free licenses that follow the 9 points mentioned in this text. Below you will find the text as it is published on the Debian website. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/social_contract.html#guidelines" />
nb-NO: GNU General Public License, BSD-lisensen, og Artistic Licensen er eksempler på tradisjonelle frie lisenser som følger de 9 punktene nevnt i denne teksten. Nedenfor finner du teksten slik den er publisert på nettsiden til Debian. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/social_contract.html#guidelines" />

en: Free redistribution.
nb-NO: Fri videreformidling.

en: The license of a Debian component may not restrict any party from selling or giving away the software as a component of an aggregate software distribution containing programs from several different sources. The license may not require a royalty or other fee for such sale.
nb-NO: Lisensen til en Debian-komponent kan ikke begrense noen part fra å selge eller gi bort programvaren som en del av en samlet programvaredistribusjon som inneholder programmer fra flere forskjellige kilder. Lisensen kan ikke gi grunnlag for å kreve avgift, eller en annen betaling for slikt salg.

en: Source code.
nb-NO: Kildekode.

en: The program must include source code, and must allow distribution in source code as well as compiled form.
nb-NO: Programmet må inkludere kildekode, og må tillate distribusjon i form av kildekode så vel som i kompilert form.

en: Derived works.
nb-NO: Avledede verk.

en: The license must allow modifications and derived works, and must allow them to be distributed under the same terms as the license of the original software.
nb-NO: Lisensen må tillate modifikasjoner og avledede verk, og må tillate disse å bli distribuert under de samme betingelsene som lisensen for den originale programvaren.

en: Integrity of the author's source code.
nb-NO: Integritet for forfatterens kildekode.

en: The license may restrict source code from being distributed in modified form <emphasis>only</emphasis> if the license allows the distribution of “patch files” with the source code for the purpose of modifying the program at build time. The license must explicitly permit distribution of software built from modified source code. The license may require derived works to carry a different name or version number from the original software (<emphasis>This is a compromise. The Debian group encourages all authors not to restrict any files, source or binary, from being modified</emphasis>).
nb-NO: Lisensen kan begrense utbredelse av modifisert kildekode <emphasis>bare</emphasis> om lisensen tillater distribusjon av feilfiks-filer (plasterfiler) sammen med kildekoden, med formål å modifisere programmet når det bygges. Lisensen må i klartekst tillate spreding av programvare bygd fra modifisert kildekode. Lisensen kan kreve at avledede verk bruker et annet navn eller versjonsnummer enn den originale programvaren. (<emphasis>Dette er et kompromiss. Debian-gruppen oppfordrer alle forfattere til å ikke begrense noen filer, kildekoder eller binære filer, fra å bli endret.</emphasis>).

en: No discrimination against persons or groups.
nb-NO: Ingen diskriminering av personer eller grupper.

en: The license must not discriminate against any person or group of persons.
nb-NO: Lisensen kan ikke diskriminere noen person eller gruppe av personer.

en: No discrimination against fields of endeavor.
nb-NO: Ingen diskriminering av bruksområder.

en: The license must not restrict anyone from making use of the program in a specific field of endeavor. For example, it may not restrict the program from being used in a business, or from being used for genetic research.
nb-NO: Lisensen kan ikke begrense noen fra å bruke programmet for et spesifikt bruksområde. Den kan for eksempel ikke begrense programmet fra kommersielt bruk eller genetisk forskning.

en: Distribution of license.
nb-NO: Lisensdistribusjon.

en: The rights attached to the program must apply to all to whom the program is redistributed without the need for execution of an additional license by those parties.
nb-NO: Rettighetene knyttet til programmet må gjelde for alle som har mottatt programmet, uten at disse partene trenger å skaffe seg noen ekstra lisens.

en: License must not be specific to Debian.
nb-NO: Lisensen kan ikke å være særskilt for Debian.

en: The rights attached to the program must not depend on the program being part of a Debian system. If the program is extracted from Debian and used or distributed without Debian but otherwise within the terms of the program's license, all parties to whom the program is redistributed should have the same rights as those that are granted in conjunction with the Debian system.
nb-NO: Rettighetene forbundet med programmet må ikke betinge at programmet er en del av Debian-systemet. Dersom programmet er tatt ut av Debian og distribuert på egen hånd uten Debian, men for øvrig i samsvar med programmets lisens, skal alle mottakere av programmet ha de samme rettigheter som er gitt når programmet distribueres sammen med Debian.

en: License must not contaminate other software.
nb-NO: Lisenser må ikke smitte annen programvare.

en: The license must not place restrictions on other software that is distributed along with the licensed software. For example, the license must not insist that all other programs distributed on the same medium must be free software.
nb-NO: Lisensen kan ikke plassere restriksjoner på annen programvare som er distribuert sammen med det programmet lisensen dekker. For eksempel kan ikke lisensen insistere på at all annen programvare på samme medium må være fri programvare.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Copyleft
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Copyleft

en: <primary>copyrights</primary>
nb-NO: <primary>opphavsrettigheter</primary>

en: Copyleft is a principle that consists in using copyrights to guarantee the freedom of a work and its derivatives, rather than restrict the rights of uses, as is the case with proprietary software. It is, also, a play of words on the term “copyright”. Richard Stallman discovered the idea when a friend of his, fond of puns, wrote on an envelope addressed to him: “copyleft: all rights reversed”. Copyleft imposes preservation of all initial liberties upon distribution of an original or modified version of a work (usually a program). It is, thus, not possible to distribute a program as proprietary software if it is derived from code from a copyleft released program.
nb-NO: Copyleft er et prinsipp som består i å benytte opphavsrett til å sikre frihet for et verk og dets avledninger i stedet for å begrense bruksrettighetene, slik tilfellet er med proprietær programvare. Det er også ordspill på begrepet «copyright». Richard Stallman oppdaget ideen da en venn av ham, glad i ordspill, skrev på en konvolutt adressert til ham: «copyleft: alle rettigheter i revers». Copyleft krever at alle opprinnelige friheter tas vare på ved distribusjon av en original eller modifisert versjon av et verk (vanligvis et program). Det er således ikke mulig å distribuere et program som proprietær programvare dersom det bygger på kildekoden til et program utgitt med Copyleft.

en: The most well-known family of copyleft licenses is, of course, the GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>) and its derivatives, the GNU Lesser General Public License (<acronym>LGPL</acronym>), and the GNU Free Documentation License (<acronym>GFDL</acronym>). Sadly, the copyleft licenses are generally incompatible with each other. Consequently, it is best to use only one of them.
nb-NO: Den mest kjente familien av copyleft-lisenser er selvsagt GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>) og dens avledninger, GNU Lesser General Public License (<acronym>LGPL</acronym>), oge GNU Free Documentation License (<acronym>GFDL</acronym>). Dessverre er copyleft-lisenser vanligvis ikke overensstemmende med hverandre. Derfor er det best å bruke bare én av dem.

en: Example licenses
nb-NO: Eksempler på lisenser

en: The “GPL”, “BSD”, and “Artistic” licenses are examples of licenses that we consider “free”.
nb-NO: “GPL”, “BSD”, og “Artistic”-lisensene er eksempler på lisenser som vi vurderer som "frie".

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Free licenses
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Frie lisenser

en: <primary>license</primary><secondary>BSD</secondary>
nb-NO: <primary>lisens</primary><secondary>BSD</secondary>

en: <primary>BSD license</primary>
nb-NO: <primary>BSD-lisens</primary>

en: <primary>license</primary><secondary>GPL</secondary>
nb-NO: <primary>lisens</primary><secondary>GPL</secondary>

en: <primary>license</primary><secondary>Artistic</secondary>
nb-NO: <primary>lisens</primary><secondary>Kunstnerisk</secondary>

en: <primary>Artistic license</primary>
nb-NO: <primary>Kunstnerisk lisens</primary>

en: The GNU GPL, the BSD license, and the Artistic License all comply with the Debian Free Software Guidelines, even though they are very different.
nb-NO: GNU GPL, BSD-lisensen, og Kunstnerisk lisens samsvarer alle med Debians retningslinjer for fri programvare, selv om de er veldig forskjellige.

en: The GNU GPL, used and promoted by the FSF (Free Software Foundation), is the most common. Its main feature is that it also applies to any derived work that is redistributed: a program incorporating or using GPL code can only be distributed according to its terms. It prohibits, thus, any reuse in a proprietary application. This poses serious problems for the reuse of GPL code in free software incompatible with this license. As such, it is sometimes impossible to link a program published under another free software license with a library distributed under the GPL. On the other hand, this license is very solid in American law: FSF lawyers have participated in the drafting thereof, and have often forced violators to reach an amicable agreement with the FSF without going to court. <ulink type="block" url="https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html" />
nb-NO: GNU GPL, brukt og anbefalt av FSF (Free Software Foundation), er den vanligste. Dens viktigste funksjon er at den også gjelder avledede verk som videreformidles: Et program som bygger på, eller bruker GPL-kode, kan bare formidles i tråd med disse vilkårene. Den forbyr dermed all gjenbruk i et proprietært program. Dette skaper alvorlige problemer for gjenbruk av GPL-kode i fri programvare som er uforenlig med denne lisensen. Som sådan er det noen ganger umulig å lenke et program utgitt under annen fri programvarelisens med et bibliotek distribuert under GPL. På den annen side står denne lisensen meget sterkt i lovverket i USA: FSFs advokater har deltatt i utarbeidelsen, og har, uten å måtte gå til retten, ofte tvunget igjennom minnelige ordninger med overtredere. <ulink type="block" url="https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html" />

en: The BSD license is the least restrictive: everything is permitted, including use of modified BSD code in a proprietary application. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/bsd-license.php" />
nb-NO: BSD-lisensen er den minst restriktive: Alt er tillatt, inkludert bruk av modifisert BSD-kode i et proprietært program. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/bsd-license.php" />

en: Finally, the Artistic License reaches a compromise between these two others: integration of code in a proprietary application is permitted, but any modification must be published. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/artistic-license-2.0.php" />
nb-NO: Endelig har Artistic License funnet et kompromiss mellom disse to andre: Integrering av kode i en proprietær anvendelse er tillatt, men eventuelle endringer skal offentliggjøres. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/artistic-license-2.0.php" />

en: The complete text of these licenses is available in <filename>/usr/share/common-licenses/</filename> on any Debian system (in case of BSD the newer 3-Clause License).
nb-NO: Den komplette teksten til disse lisensene finnes i <filename>/usr/share/common-licenses/</filename> i alle Debian-systemer (for BSD den nyere 3-Clause License).

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Bruce Perens, a controversial leader
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Bruce Perens, en kontroversiell leder

en: <primary>Open Source</primary>
nb-NO: <primary>Åpen kildekode</primary>

en: Bruce Perens was the second leader of the Debian project, just after Ian Murdock. He was very controversial in his dynamic and authoritarian methods. He, nevertheless, remains an important contributor to Debian, to whom Debian is especially indebted for the editing of the famous “Debian Free Software Guidelines” (DFSG), an original idea of Ean Schuessler. Subsequently, Bruce would derive from it the famous “Open Source Definition”, removing all references to Debian from it. <ulink type="block" url="https://opensource.org/" />
nb-NO: Bruce Perens var den andre lederen av Debian-prosjektet, og etterfulgte Ian Murdock. Han var svært kontroversiell med sine dynamiske og autoritære metoder. Han er likevel fortsatt en viktig bidragsyter til Debian, og Debian står spesielt i gjeld til ham for redigeringen av de berømte «Debians retningslinjer for fri programvare» (DFSG), en idé opprinnelig fra Ean Schuessler. Fra denne avledet deretter Bruce den berømte «Åpen kildekode-definisjonen» ved å fjerne alle referansene til Debian i DFSG. <ulink type="block" url="https://opensource.org/" />

en: His departure from the project was quite emotional, but Bruce has remained strongly attached to Debian, since he continues to promote this distribution in political and economic spheres. He still sporadically appears on the e-mail lists to give his advice and present his latest initiatives in favor of Debian.
nb-NO: Hans avgang fra prosjektet var ganske emosjonell, men Bruce har forblitt sterkt knyttet til Debian, og han fortsetter å løfte frem denne distribusjonen i den politiske og økonomiske sfære. Han er fortsatt sporadisk på e-postlister for å gi sine råd, og presentere sine nyeste initiativ til fordel for Debian.

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>codenames</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjekt</primary><secondary>kodenavn</secondary>

en: <primary>codename</primary>
nb-NO: <primary>kodenavn</primary>

en: <primary>name</primary><secondary>codename</secondary>
nb-NO: <primary>navn</primary><secondary>kodenavn</secondary>

en: <primary><emphasis role="distribution">Slink</emphasis></primary>
nb-NO: <primary><emphasis role="distribusjon">Slink</emphasis></primary>

en: Last anecdotal point, it was Bruce who was responsible for inspiring the different “codenames” for Debian versions (1.1 — <emphasis role="distribution">Rex</emphasis>, 1.2 — <emphasis role="distribution">Buzz</emphasis>, 1.3 — <emphasis role="distribution">Bo</emphasis>, 2.0 — <emphasis role="distribution">Hamm</emphasis>, 2.1 — <emphasis role="distribution">Slink</emphasis>, 2.2 — <emphasis role="distribution">Potato</emphasis>, 3.0 — <emphasis role="distribution">Woody</emphasis>, 3.1 — <emphasis role="distribution">Sarge</emphasis>, 4.0 — <emphasis role="distribution">Etch</emphasis>, 5.0 — <emphasis role="distribution">Lenny</emphasis>, 6.0 — <emphasis role="distribution">Squeeze</emphasis>, 7 — <emphasis role="distribution">Wheezy</emphasis>, 8 — <emphasis role="distribution">Jessie</emphasis>, 9 — <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, 10 — <emphasis role="distribution">Buster</emphasis>, 11 — <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>, 12 (not released yet) — <emphasis role="distribution">Bookworm</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> — <emphasis role="distribution">Sid</emphasis>). They are taken from the names of characters in the Toy Story movie. This animated film entirely composed of computer graphics was produced by Pixar Studios, with whom Bruce was employed at the time that he led the Debian project. The name “Sid” holds particular status, since it will eternally be associated with the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> branch. In the film, this character was the neighbor's child who always broke toys — so beware of getting too close to <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>. Otherwise, <emphasis role="distribution">Sid</emphasis> is also an acronym for “Still In Development”.
nb-NO: En siste anektote: Det var Bruce som var ansvarlig for inspirasjonen til de ulike «kodenavnene» til Debian versionene (1.1 — <emphasis role="distribution">Rex</emphasis>, 1.2 — <emphasis role="distribution">Buzz</emphasis>, 1.3 — <emphasis role="distribution">Bo</emphasis>, 2.0 — <emphasis role="distribution">Hamm</emphasis>, 2.1 — <emphasis role="distribution">Slink</emphasis>, 2.2 — <emphasis role="distribution">Potato</emphasis>, 3.0 — <emphasis role="distribution">Woody</emphasis>, 3.1 — <emphasis role="distribution">Sarge</emphasis>, 4.0 — <emphasis role="distribution">Etch</emphasis>, 5.0 — <emphasis role="distribution">Lenny</emphasis>, 6.0 — <emphasis role="distribution">Squeeze</emphasis>, 7 — <emphasis role="distribution">Wheezy</emphasis>, 8 — <emphasis role="distribution">Jessie</emphasis>, 9 (— <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, 10 — <emphasis role="distribution">Buster</emphasis>, 11 — <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>, 12 (not released yet) — <emphasis role="distribution">Bookworm</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> — <emphasis role="distribution">Sid</emphasis>). De er tatt fra navnene på karakterene i filmen Toy Story. Denne animasjonsfilmen, som utelukkende består av datagrafikk, ble produsert av Pixar Studios hvor Bruce var ansatt da han ledet Debian-prosjektet. Navnet «Sid» har en spesiell status, siden det vil for evig bli assosiert med <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> grenen. I filmen er denne karakteren nabobarnet, som alltid ødela leker - så vær forsiktig med å komme for nær <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>. Ellers er også <emphasis role="distribution">Sid</emphasis> en forkortelse for «Still In Development» (Fortsatt i utvikling).

en: The Inner Workings of the Debian Project
nb-NO: Hvordan Debian-prosjektet fungerer på innsiden

en: <primary>operations, internal</primary>
nb-NO: <primary>drift, intern</primary>

en: <primary>organization, internal</primary>
nb-NO: <primary>organisering, intern</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>operations</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>drift</secondary>

en: The abundant end results produced by the Debian project derive simultaneously from the work on the infrastructure performed by experienced Debian developers, from the individual or collective work of developers on Debian packages, and from user feedback.
nb-NO: Det overflodshorn som Debian-prosjektet er bygger både på infrastrukturarbeidet som erfarne Debian-utviklere står for, på pakkearbeidet som individer og fellesskapet bidrar med, og ikke minst på tilbakemeldinger fra brukerne.

en: The Debian Developers
nb-NO: Debian-utviklerne

en: <primary>developers</primary><secondary>Debian developers</secondary>
nb-NO: <primary>utviklere</primary><secondary>Debian-utviklere</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Developer</secondary><seealso>DD</seealso>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>Utvikler</secondary><seealso>DU</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>developers</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjekt</primary><secondary>utviklere</secondary>

en: Debian developers have various responsibilities, and as official project members, they have great influence on the direction the project takes. A Debian developer is generally responsible for at least one package, but according to their available time and desire, they are free to become involved in numerous teams and projects, thus acquiring more responsibilities within the project. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/people" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/intro/organization" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams" />
nb-NO: Debian-utviklere har ulike ansvarsområder, og som offisielle prosjektmedlemmer har de stor innflytelse på den retningen prosjektet tar. En Debian-utvikler er vanligvis ansvarlig for minst én pakke, men ut fra ledig tid og lyst, står de fritt til å bli involvert i utallige grupper og prosjekter, og dermed få mer ansvar i prosjektet. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/people" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/intro/organization" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams" />

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Developer's database
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> Utviklerdatabase

en: <primary>developer</primary><secondary>developer's database</secondary>
nb-NO: <primary>utvikler</primary><secondary>utviklerdatabase</secondary>

en: <primary>database</primary><secondary>developer's database</secondary>
nb-NO: <primary>database</primary><secondary>utviklerdatabase</secondary>

en: Debian has a database including all developers registered with the project, and their relevant information (address, telephone, geographical coordinates such as longitude and latitude, etc.). Some of the information (first and last name, country, username within the project, IRC username, GnuPG key, etc.) is public and available on the Web. <ulink type="block" url="https://db.debian.org/" />
nb-NO: Debian har en database som inneholder alle utviklere som er registrert i prosjektet med relevant informasjon (adresse, telefon, geografiske koordinater som lengde- og breddegrad , etc.). Noe av informasjonen (fornavn og etternavn, land, brukernavn i prosjektet, IRC-brukernavn, GnuPG-nøkkel, etc.) er offentlig og tilgjengelig på nettet. <ulink type="block" url="https://db.debian.org/" />

en: The geographical coordinates allow the creation of a map locating all of the developers around the globe. Debian is truly an international project: its developers can be found on all continents, although the majority are in “Western countries”.
nb-NO: De geografiske koordinatene gjør det mulig å lage et kart der en finner alle utviklere over hele verden. Debian er virkelig et internasjonalt prosjekt: Utviklerne finnes på alle kontinenter, selv om de fleste er i «vestlige land».

en: World-wide distribution of Debian developers
nb-NO: Debianutviklerne er spredt over hele verden

en: <primary>world-wide distribution</primary>
nb-NO: <primary>spredt over hele verden</primary>

en: Package maintenance is a relatively regimented activity, very documented or even regulated. It must, in effect, comply with all the standards established by the <emphasis>Debian Policy</emphasis>. Fortunately, there are many tools that facilitate the maintainer's work. The developer can, thus, focus on the specifics of their package and on more complex tasks, such as squashing bugs. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/" />
nb-NO: Pakkevedlikeholdet er en relativt disiplinert aktivitet, veldokumentert og også regulert. Det må i praksis samsvare med alle standarder som er etablert av <emphasis>Debianretningslinjene</emphasis>. Heldigvis finnes det mange verktøy som letter vedlikeholdsdarbeidet. Utvikleren kan dermed fokusere på det spesielle i sin pakke, og på mer komplekse oppgaver, for eksempel å fjerne feil.<ulink type="block" url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/" />

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Package maintenance, the developer's work
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Pakkevedlikehold, utviklerens oppgave

en: <primary>maintenance, package</primary>
nb-NO: <primary>vedlikehold, pakker</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>maintenance</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>vedlikehold</secondary>

en: <primary>developer</primary><secondary>package maintenance</secondary>
nb-NO: <primary>utvikler</primary><secondary>pakkevedlikehold</secondary>

en: Maintaining a package entails, first, “packaging” a software. Specifically, this means to define the means of installation so that, once installed, this software will operate and comply with the rules that the Debian project sets for itself. The result of this operation is saved in a <filename>.deb</filename> file. Effective installation of the program will then require nothing more than extraction of this compressed archive and execution of some pre-installation or post-installation scripts contained therein.
nb-NO: Å vedlikeholde en pakke innebærer først «å pakke» en programvare. Konkret betyr dette å avgjøre hvordan installasjonen skal gjøres, slik at når den er installert, vil denne programvaren fungere og være i samsvar med de reglene som Debian-prosjektet setter for seg selv. Resultatet av denne operasjonen lagres i en <filename>.deb</filename> fil. Effektiv installasjon av programmet vil da ikke kreve mer enn å pakke ut dette komprimerte arkivet, og kjøre pre- eller post-installasjonsskript som er inkludert.

en: After this initial phase, the maintenance cycle truly begins: preparing updates to follow the latest version of the Debian Policy, fixing bugs reported by users, and including new “upstream” versions of the program which naturally continues to develop simultaneously. For instance, at the time of the initial packaging, a program was at version 1.2.3. After some months of development, the original authors release a new stable version, numbered 1.4.0. At this point, the Debian package maintainer should update the package, so that users can benefit from its latest stable version.
nb-NO: Etter denne første fasen, starter selve vedlikeholdssyklusen: Å forberede oppdateringer for å følge den nyeste versjonen av Debian-retningslinjene, fikse innrapporterte feil og inkludere nye «oppstrøms» versjoner av programmet som naturligvis fortsetter å utvikle seg samtidig. For eksempel, ved tidspunktet for den første pakkingen var et program versjon 1.2.3. Etter noen måneder med utvikling, slipper de opprinnelige forfatterne en ny stabil versjon, nummerert 1.4.0. På dette tidspunktet bør Debians pakkevedlikeholder oppdatere pakken, slik at brukerne kan dra nytte av den siste stabile versjonen.

en: <primary>Debian</primary><secondary>Policy</secondary>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>Praksis</secondary>

en: <primary>policy</primary>
nb-NO: <primary>retningslinjer</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>policy</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjekt</primary><secondary>praksis</secondary>

en: The Policy, an essential element of the Debian Project, establishes the norms ensuring both the quality of the packages and perfect interoperability of the distribution. Thanks to this Policy, Debian remains consistent despite its gigantic size. This Policy is not fixed in stone, but continuously evolves thanks to proposals formulated on the <email>debian-policy@lists.debian.org</email> mailing list. Amendments that are agreed upon by all interested parties are accepted and applied to the text by a small group of maintainers who have no editorial responsibility (they only include the modifications agreed upon by the Debian developers that are members of the above-mentioned list). You can read current amendment proposals on the bug tracking system: <ulink type="block" url="https://bugs.debian.org/debian-policy" />
nb-NO: Retningslinjene, en vesentlig del av Debian prosjektet, slår fast normene som sikrer både kvaliteten på pakkene og perfekt samvirke i distribusjonen. Takket være disse retningslinjene, forblir Debian konsistent til tross for sin gigantiske størrelse. Disse retningslinjene er ikke skrevet i stein, men utvikler seg stadig takket være forslag formulert på e-postlisten <email>debian-policy@lists.debian.org</email>. Endringer som det er enighet om blant alle interesserte parter, blir akseptert og tas inn i teksten av en liten gruppe vedlikeholdere som ikke har noe redaksjonelt ansvar (de bare fører inn de endringer det er enighet om blant de Debian-utviklere som er medlemmer av den ovennevnte listen). Du kan lese aktuelle endringsforslag på sporingssystemet for feil: <ulink type="block" url="https://bugs.debian.org/debian-policy" />

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Policy editorial process
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Retningslinjenes redaksjonelle prosess

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-policy@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-policy@lists.debian.org</email></secondary>

en: Anyone can propose an amendment to the Debian Policy by submitting a bug report with a severity level of “wishlist” against the <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis> package. The process that then starts is documented in <ulink url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/ap-process.html" />: if it is acknowledged that the problem must be resolved by creating a new rule in the Debian Policy, a discussion begins on the <email>debian-policy@lists.debian.org</email> mailing list until consensus is reached and a proposal issued. Someone then drafts a desired amendment and submits it for approval (in the form of a patch to review). As soon as two other developers approve the fact that the proposed amendment reflects the consensus reached in the previous discussion (they “second” it), the proposal can be included in the official document by one of the <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis> package maintainers. If the process fails at one of these stages, the maintainers close the bug, classifying the proposal as rejected.
nb-NO: Alle kan foreslå en endring i Debian-praksisen ved å sende en feilrapport med alvorlighetsnivået «wishlist» (ønske) for pakken <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis>. Den prosessen som da starter er dokumentert i <ulink url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/ap-process.html" />: Hvis det erkjennes at problemet åpenbart må løses ved å lage en ny regel i Debian-praksisen, starter en diskusjon på e-postlisten <email>debian-policy@lists.debian.org</email>. Etter at enighet er oppnådd sendes et forslag ut. Noen skriver så en ønsket tilføyelse og sender den til godkjenning (i form av et endringsforslag til gjennomgang). Så snart to andre utviklere har bekreftet at den foreslåtte endringen reflekterer den enighet som ble oppnådd i forrige diskusjon (dvs. at de støtter forslaget), kan forslaget inkluderes i det offisielle dokumentet av en av vedlikeholderne av pakken <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis>. Hvis prosessen misslykkes i ett av disse trinnene, lukker vedlikeholderne feilrapporten, og klassifiserer forslaget som avvist.

en: <emphasis>DEBIAN POLICY</emphasis> The documentation
nb-NO: <emphasis>DEBIAN-RETNINGSLINJER</emphasis> Dokumentasjonen

en: <primary>documentation</primary><secondary>location</secondary>
nb-NO: <primary>dokumentasjon</primary><secondary>plassering</secondary>

en: <primary>location of the documentation</primary>
nb-NO: <primary>dokumentasjonens plassering</primary>

en: <primary><filename>/usr</filename></primary><secondary><filename>/usr/share/doc/</filename></secondary><seealso>documentation</seealso>
nb-NO: <primary><filename>/usr</filename></primary><secondary><filename>/usr/share/doc/</filename></secondary><seealso>dokumentasjon</seealso>

en: Documentation for each package is stored in <filename>/usr/share/doc/<replaceable>package</replaceable>/</filename>. This directory often contains a <filename>README.Debian</filename> file describing the Debian specific adjustments made by the package maintainer. It is, thus, wise to read this file prior to any configuration, in order to benefit from their experience. We also find a <filename>changelog.Debian.gz</filename> file describing the changes made from one version to the next by the Debian maintainer. This is not to be confused with the <filename>changelog.gz</filename> file (or equivalent), which describes the changes made by the upstream developers. The <filename>copyright</filename> file includes information about the authors and the license covering the software. Finally, we may also find a file named <filename>NEWS.Debian.gz</filename>, which allows the Debian developer to communicate important information regarding updates; if <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis> is installed, then these messages are automatically displayed. All other files are specific to the software in question. We especially would like to point out the <filename>examples</filename> sub-directory, which frequently contains examples of configuration files.
nb-NO: Dokumentasjonen for hver pakke er lagret i<filename>/usr/share/doc/<replaceable>pakke</replaceable>/</filename>. Denne katalogen inneholder ofte en <filename>README.Debian</filename>-fil som beskriver de Debian-spesifikke tilpasninger som den som vedlikeholder pakken har laget. Det er derfor lurt å lese denne filen før endring av oppsett, for å dra nytte av deres erfaringer. Vi finner også en <filename>changelog.Debian.gz</filename>-fil som beskriver endringene en Debian-vedlikeholder har gjort fra en versjon til den neste. Dette er ikke å forveksles med <filename>changelog.gz</filename>-fil (eller tilsvarende), som beskriver endringene som gjøres av utviklere oppstrøms. <filename>Copyright</filename>-filen inneholder informasjon om forfatterne og lisensen som dekker programvaren. Endelig kan vi også finne en fil som heter <filename>NEWS.Debian.gz</filename> som lar Debian-utvikleren formidle viktig informasjon om oppdateringer. Hvis <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis> er installert, vises meldingene derfra automatisk. Alle andre filer er spesifikke for den aktuelle programvaren. Vi ønsker spesielt å nevne underkatalogen <filename>examples</filename> som ofte inneholder eksempler på oppsettsfiler .

en: The Policy provides considerable coverage of the technical aspects of packaging. The size of the project also raises organizational problems; these are dealt with by the Debian Constitution, which establishes a structure and means for decision making. In other words, a formal governance system.
nb-NO: Praksisen dekker i stor grad de tekniske aspektene ved pakkingen. Størrelsen på prosjektet gir også organisatoriske problemer. Disse er også håndtert i Debians grunnlagsdokumenter. De slår fast struktur og hvordan beslutninger tas. Med andre ord, et formelt styringssystem.

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>constitution</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>vedtekter</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Constitution</secondary>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>Vedtekter</secondary>

en: <primary>constitution</primary>
nb-NO: <primary>konstitusjon</primary>

en: <primary>leader</primary><secondary>role</secondary>
nb-NO: <primary>leder</primary><secondary>rolle</secondary>

en: <primary>leader</primary><secondary>election</secondary>
nb-NO: <primary>leder</primary><secondary>valg</secondary>

en: <primary>leader</primary><see>DPL</see>
nb-NO: <primary>leder</primary><see>DPL</see>

en: This constitution defines a certain number of roles and positions, plus responsibilities and authorities for each. It is particularly worth noting that Debian developers always have ultimate decision making authority by a vote of general resolution, wherein a qualified majority of three quarters (75%) of votes is required for significant alterations to be made (such as those with an impact on the Foundation Documents). However, developers annually elect a “leader” to represent them in meetings, and ensure internal coordination between varying teams. This election is always a period of intense discussions. The Debian Project leader's (<acronym>DPL</acronym>) role is not formally defined by any document: candidates for this post usually propose their own definition of the position. In practice, the leader's roles include serving as a representative to the media, coordinating between “internal” teams, and providing overall guidance to the project, within which the developers can relate: the views of the DPL are implicitly approved by the majority of project members.
nb-NO: Statuttene definerer et antall roller og posisjoner, alle med ansvar og myndighet. Det er spesielt verdt å merke seg at Debian-utviklere alltid har den endelige beslutningsmyndighet i en avstemning om oppløsning, mens et kvalifisert flertall på tre fjerdedeler (75 %) av stemmene er nødvendig for vesentlige endringer (for eksempel avgjørelser med innvirkning på grunnlagsdokumentene). Utviklerne velger årlig en «leder» til å representere seg i møter, og sikre intern koordinering mellom ulike grupper. Før dette valget er det alltid en periode med intense diskusjoner. Denne lederrollen er ikke formelt definert i noe dokument: Kandidater for denne oppgaven foreslår gjerne sin egen definisjon av lederoppgaven. I praksis omfatter rollen å representere i media, koordinere mellom «interne» grupper, og gi generelle anbefalinger til prosjektet, innenfor det som utviklerne kan forholde seg til. <acronym>DPL</acronym>s synspunkter er implisitt godkjent av flertallet av prosjektmedlemmer.

en: <primary>Debian</primary><secondary>Project Leader</secondary><seealso>DPL</seealso>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>prosjektleder</secondary><seealso>DPL</seealso>

en: <primary>DPL</primary><seealso>Debian Project Leader</seealso>
nb-NO: <primary>DPL</primary><seealso>Debian prosjektleder</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>leader</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjekt</primary><secondary>leder</secondary>

en: Specifically, the leader has real authority; their vote resolves tie votes; they can make any decision which is not already under the authority of someone else and can delegate part of their responsibilities.
nb-NO: Helt konkret har lederen reell myndighet. Stemmeretten deres gir utslaget ved stemmeliket; de kan beslutte om det som ikke allerede er under noen andres ansvar, og lederen kan delegere deler av sitt ansvar.

en: Since its inception, the project has been successively led by Ian Murdock, Bruce Perens, Ian Jackson, Wichert Akkerman, Ben Collins, Bdale Garbee, Martin Michlmayr, Branden Robinson, Anthony Towns, Sam Hocevar, Steve McIntyre, Stefano Zacchiroli, Lucas Nussbaum, Neill McGovern, Mehdi Dogguy, Chris Lamb, Sam Hartman, and Jonathan Carter.
nb-NO: Siden det ble startet har Debian-prosjektet vært ledet av først Ian Murdock, deretter Bruce Perens, Ian Jackson, Wichert Akkerman, Ben Collins, Bdale Garbee, Martin Michlmayr, Branden Robinson, Anthony Towns, Sam Hocevar, Steve McIntyre, Stefano Zacchiroli, Lucas Nussbaum, Neill McGovern, Mehdi Dogguy, Chris Lamb, Sam Hartman og Jonathan Carter.

en: <primary>Technical Committee</primary><seealso>TC</seealso>
nb-NO: <primary>teknisk komité</primary><seealso>TK</seealso>

en: <primary>TC</primary><seealso>Technical Committee</seealso>
nb-NO: <primary>TC</primary><seealso>Teknisk komite</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>technical committee</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>teknisk komite</secondary>

en: The constitution also defines a “technical committee”. This committee's essential role is to decide on technical matters when the developers involved have not reached an agreement between themselves. Otherwise, this committee plays an advisory role for any developer who fails to make a decision for which they are responsible. It is important to note that they only get involved when invited to do so by one of the parties in question.
nb-NO: Statuttene definerer også en «teknisk komité». Denne komiteens vesentlige rolle er å bestemme i tekniske anliggender når de involverte utviklerne ikke kommer til enighet seg imellom. Ellers spiller denne komiteen en rådgivende rolle for alle utviklere som ikke klarer å ta en beslutning der de er ansvarlige. Det er viktig å merke seg at komiteen bare involveres når den blir bedt om det av en av de berørte partene.

en: <primary>the project secretary</primary>
nb-NO: <primary>prosjektsekretæren</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>secretary</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>sekretær</secondary>

en: Finally, the constitution defines the position of “project secretary”, who is in charge of the organization of votes related to the various elections and general resolutions.
nb-NO: Til slutt definerer konstitusjonen rollen som «prosjektsekretær», som er ansvarlig for organiseringen av avstemmingen ved de ulike valg og plenumsvedtak.

en: <primary>general resolution</primary>
nb-NO: <primary>plenumsvedtak</primary>

en: <primary>GR</primary><seealso>general resolution</seealso>
nb-NO: <primary>GR</primary><seealso>plenumsvedtak</seealso>

en: <primary>vote</primary>
nb-NO: <primary>avstemming</primary>

en: The “general resolution” (<acronym>GR</acronym>) procedure is fully detailed in the constitution, from the initial discussion period to the final counting of votes. The most interesting aspect of that process is that when it comes to an actual vote, developers have to rank the different ballot options between them and the winner is selected with a <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Condorcet_method">Condorcet method</ulink> (more specifically, the Schulze method). For further details see: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/constitution" />
nb-NO: «Plenumsvedtak»-prosedyren (<acronym>GR</acronym>) er gitt i beskrevet i vedtektene, fra den innledende diskusjonsperioden til den endelige telling av stemmene. Det mest interessante aspektet ved denne prosessen er at ved stemmegivning, må utviklere rangere de forskjellige valgmulighetene, og vinneren blir valgt med en <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Condorcet_method">Condorcet method</ulink> (mer spesifikt, Schulze-metoden). For videre detaljer se: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/constitution" />

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Flamewar, the discussion that catches fire
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Nettkrangel, diskusjonen som tar fyr

en: <primary>flamewar</primary>
nb-NO: <primary>nettkrangel</primary>

en: <primary>heated debate</primary>
nb-NO: <primary>opphetet debatt</primary>

en: A “flamewar” is an exceedingly impassioned debate, which frequently ends up with people attacking each other once all reasonable argumentation has been exhausted on both sides. Certain themes are more frequently subject to polemics than others (the choice of text editor, “do you prefer <command>vi</command> or <command>emacs</command>?”, is an old favorite). The matters often provoke very rapid e-mail exchanges due to the sheer number of people with an opinion on the matter (everyone) and the very personal nature of such questions.
nb-NO: En «nettkrangel» er en lidenskapelig debatt, som ofte ender opp med at personangrep når all fornuftig argumentasjon er oppbrukt. Enkelte temaer er oftere gjenstand for polemikk enn andre (valg av tekst editor, «foretrekker du <command>vi</command> eller <command>emacs</command>?» er en gammel favoritt). Sakene provoserer ofte frem svært raske e-postutvekslinger på grunn av det store antallet mennesker med en mening om saken (alle), og sakenes svært personlige karakter.

en: Nothing particularly useful generally comes from such discussions; the general recommendation is to stay out of such debates, and maybe rapidly skim through their content, since reading them in full would be too time-consuming.
nb-NO: Vanligvis kommer det Ingenting spesielt nyttig ut av slike diskusjoner. En generell anbefaling er å holde seg unna, kanskje raskt skumme gjennom innholdet. Å debattene lese i sin helhet er for tidkrevende.

en: Even if this constitution establishes a semblance of democracy, the daily reality is quite different: Debian naturally follows the free software rules of the do-ocracy: the one who does things gets to decide how to do them. A lot of time can be wasted debating the respective merits of various ways to approach a problem; the chosen solution will be the first one that is both functional and satisfying… which will come out of the time that a competent person put into it.
nb-NO: Selv om statuttene etablerer noe som ligner på demokrati, er den daglige virkeligheten ganske annerledes: Debian følger naturlig nok gjørokrati-reglene i fri programvare: Den som gjør noe får bestemme hvordan det gjøres. Mye tid kan være bortkastet på å debattere fordeler og ulemper ved forskjellige måter å løse et problem. Den valgte løsningen vil være den første som både er funksjonell og tilfredsstillende ... og den kommer som et resultat av at en kompetent person har brukt tid på det.

en: This is the only way to earn one's stripes: do something useful and show that one has worked well. Many Debian “administrative” teams operate by co-optation, preferring volunteers who have already effectively contributed and proved their competence. The public nature of the work of those teams makes it possible for new contributors to observe and start helping without any special privilege. This is why Debian is often described as a “meritocracy”.
nb-NO: Dette er den eneste måten å få belønning på: Å gjøre noe nyttig, og vise at man har fungert godt. Mange av Debians «administrative» grupper er selvrekrutterende og foretrekker frivillige som allerede effektivt har bidratt og demonstrert sin kompetanse. Åpenheten rundt arbeidet med disse gruppene gjør det mulig for nye bidragsytere å følge med og bistå uten noen spesielle tillatelser. Dette er grunnen til at Debian ofte blir beskrevet som et «elitestyre».

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Meritocracy, the reign of knowledge
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Elitestyre, kunnskapsregimet

en: <primary>meritocracy</primary>
nb-NO: <primary>elitestyre</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>meritocracy</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>meritokrati</secondary>

en: Meritocracy is a form of government in which authority is exercised by those with the greatest merit. For Debian, merit is a measure of competence, which is, itself, assessed by observation of past actions by one or more others within the project (Stefano Zacchiroli, a former project leader, speaks of “do-ocracy”, meaning “power to those who get things done”). Their simple existence proves a certain level of competence; their achievements generally being free software, with available source code, which can be easily reviewed by peers to assess their quality.
nb-NO: I elitestyre utøves myndighet av dem som gir størst bidrag. For Debian er bidraget et mål på kompetanse, der bidraget vurderes av en eller flere andre personer i prosjektet (Stefano Zacchiroli, en tidligere prosjektleder, snakker om «gjørokrati», som betyr «makt til dem som får ting gjort»). Deres blotte eksistens viser et visst kompetansenivå: det de har bidratt med er fri programvare med tilgjengelig kildekode som kan vurderes av fagfeller for å sjekke kvaliteten.

en: This effective operational method guarantees the quality of contributors in the “key” Debian teams. This method is by no means perfect and occasionally there are those who do not accept this way of operating. The selection of developers accepted in the teams may appear a bit arbitrary, or even unfair. Furthermore, not everybody has the same definition of the service expected from these teams. For some, it is unacceptable to have to wait eight days for inclusion of a new Debian package, while others will wait patiently for three weeks without a problem. As such, there are regular complaints from the disgruntled about the “quality of service” from some teams.
nb-NO: Denne effektive arbeidsmetoden garanterer kvaliteten på bidragsyterne i Debians «nøkkel»-grupper. Metoden er på ingen måte perfekt, og av og til er det noen som ikke aksepterer denne arbeidsmåten. Utvalget av utviklere i gruppene kan virke litt vilkårlig, eller til og med urettferdig. Videre har ikke alle den samme oppfatning av hva slags tjeneste som forventes fra disse gruppene. For noen er det uakseptabelt å måtte vente åtte dager for å få inn ny Debian-pakke, mens andre vil vente tålmodig i tre uker uten problem. Dermed er det regelmessig klager fra de som er misfornøyd om «tjenestekvaliteten» som enkelte gruppe leverer.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Integration of new maintainers
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Integrasjon av nye vedlikeholdere

en: <primary>maintainer</primary><secondary>new maintainer</secondary>
nb-NO: <primary>vedlikeholder</primary><secondary>ny vedlikeholder</secondary>

en: <primary>New Maintainer</primary><seealso>NM</seealso>
nb-NO: <primary>Ny vedlikeholder (New Maintainer)</primary><seealso>NM</seealso>

en: <primary>NM</primary><seealso>New Maintainer</seealso>
nb-NO: <primary>NM</primary><seealso>Ny vedlikeholder</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>new maintainer</secondary>
nb-NO: <primary>Debianprosjektet</primary><secondary>ny vedlikeholder</secondary>

en: The team in charge of admitting new developers is the most regularly criticized. One must acknowledge that, throughout the years, the Debian project has become more and more demanding of the developers that it will accept. Some people may see some injustice in that, but we must confess that what were only little challenges at the beginning have become much greater in a community of over 1,000 people, when it comes to ensuring the quality and integrity of everything that Debian produces for its users.
nb-NO: Gruppen med ansvar for opptak av nye utviklere er oftest kritisert. Man må erkjenne at etter hvert som årene går, krever Debian-prosjektet mer og mer av utviklerne. Noen ser det som litt urettferdighet. Men når en skal sikre kvaliteten og integriteten til alt som Debian produserer for sin brukere må vi innrømme at det som bare var små utfordringer i begynnelsen, har blitt mye større i et fellesskap med over 1000 deltakere.

en: <primary>DAM</primary><seealso>Debian Account Managers</seealso>
nb-NO: <primary>DAM</primary><seealso>Debians kontoadministratorer</seealso>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Account Managers</secondary><seealso>DAM</seealso>
nb-NO: <primary>Debian</primary><secondary>kontoadministratorer</secondary><seealso>DAM</seealso>

en: Furthermore, the acceptance procedure is concluded by review of the candidacy by a small team, the Debian Account Managers. These managers are, thus, particularly exposed to criticism, since they have final say in the inclusion or rejection of a volunteer within the Debian developers community. In practice, sometimes they must delay the acceptance of a person until they have learned more about the operations of the project. One can, of course, contribute to Debian before being accepted as an official developer, by being sponsored by current developers.
nb-NO: Godkjenningsprosedyren avsluttes videre med en vurdering av en kandidat utført av en liten gruppe: Debians kontoadministratorer. Disse lederne er spesielt utsatt for kritikk, siden de avgjør om en frivillig skal innlemmes i eller avvises fra Debians utviklerfellesskap. I praksis må de noen ganger utsette godkjenningen av en person til de har lært mer om driften av prosjektet. Man kan selvsagt bidra til Debian før en er akseptert som en offisiell utvikler, ved å samarbeide med eksisterende utviklere.

en: The Active Role of Users
nb-NO: Brukernes aktive rolle

en: One might wonder if it is relevant to mention the users among those who work within the Debian project, but the answer is a definite yes: they play a critical role in the project. Far from being “passive”, some users run development versions of Debian and regularly file bug reports to indicate problems. Others go even further and submit ideas for improvements, by filing a bug report with a severity level of “wishlist”, or even submit corrections to the source code, called “patches” (see <xref linkend="sect.patch" />).
nb-NO: Man kan lure på om det er relevant å nevne brukere blant dem som bidrar innenfor Debian-prosjektet, men svaret er et klart ja: De har en avgjørende rolle i prosjektet. Langt fra å være «passive» kjører noen brukere utviklingsversjoner av Debian, og sender regelmessig feilrapporter for å melde om problemer. Andre går enda lenger og sender inn feilrapporter med ideer til forbedringer, med alvorlighetsgrad «wishlist». Noen brukere sender til og med inn rettelser til kildekoden som kalles «patcher» (se sidefelt <xref linkend="sect.patch" />).

en: Reporting bugs
nb-NO: Rapportering av feil

en: <primary>system</primary><secondary>Bug Tracking System</secondary>
nb-NO: <primary>system</primary><secondary>sporingssystem for feil (BTS)</secondary>

en: <primary>BTS</primary><seealso>Bug Tracking System</seealso>
nb-NO: <primary>BTS</primary><seealso>Sporingssystem for feil</seealso>

en: <primary>Bug Tracking System</primary>
nb-NO: <primary>Sporingssystem for feil</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>bug tracking</secondary>
nb-NO: <primary>Debian-prosjektet</primary><secondary>sporingssystem for feil (BTS)</secondary>

en: The fundamental tool for submitting bugs in Debian is the Debian Bug Tracking System (Debian BTS), which is used by large parts of the project. The public part (the web interface) allows users to view all bugs reported, with the option to display a sorted list of bugs selected according to various criteria, such as: affected package, severity, status, address of the reporter, address of the maintainer in charge of it, tag, etc. It is also possible to browse the complete historical listing of all discussions regarding each of the bugs.
nb-NO: Det grunnleggende verktøyet for å sende inn feil i Debian er Bug Tracking System (Debian BTS), som brukes i store deler av prosjektet. Gjennom den offentlige delen (webgrensesnittet) gis brukere innsyn i alle rapporterte feil. Listen over rapporterte feil kan sorteres etter ulike kriterier, for eksempel: Berørt pakke, alvorlighetsgrad, status, rapportørens adresse, adressen til ansvarlig vedlikeholder, merkelapp etc. Det er også mulig å bla gjennom hele den historiske oversikten over alle diskusjoner om hver feil.

en: Below the surface, the Debian BTS is e-mail based: all information that it stores comes from messages sent by the various persons involved. Any e-mail sent to <email>12345@bugs.debian.org</email> will, thus, be assigned to the history for bug number 12345. Authorized persons may “close” a bug by writing a message describing the reasons for the decision to close to <email>12345-done@bugs.debian.org</email> (a bug is closed when the indicated problem is resolved or no longer relevant). A new bug is reported by sending an e-mail to <email>submit@bugs.debian.org</email> according to a specific format which identifies the package in question. The address <email>control@bugs.debian.org</email> allows editing of all the “meta-information” related to a bug.
nb-NO: Under overflaten er Debian BTS e-postbasert: All informasjon den lagrer kommer fra meldinger sendt av ulike berørte personer. All e-post sendt til <email>12345@bugs.debian.org</email> vil dermed bli lagt til historien for feil nummer 12345. Autoriserte personer kan «lukke» en feil ved å skrive en melding som beskriver bakgrunnen for beslutningen om å lukke til <email>12345-done@bugs.debian.org</email> (en feil lukkes når det indikerte problemet er løst, eller ikke lenger er relevant). En ny feil rapporteres ved å sende en e-post til <email>submit@bugs.debian.org</email> i henhold til et bestemt format som identifiserer pakken den gjelder. Adressen <email>control@bugs.debian.org</email> tillater redigering av all «meta-informasjon» knyttet til en feil.

en: The Debian BTS has other functional features, as well, such as the use of tags for labeling bugs. For more information, see <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/" />
nb-NO: Debian BTS har også andre funksjonelle egenskaper, som for eksempel bruk av koder for merking av feil. For mer informasjon, se <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/" />

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Severity of a bug
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Feilens alvorlighetsgrad

en: <primary>severity</primary>
nb-NO: <primary>alvorlighet</primary>

en: <primary>bug</primary><secondary>severity</secondary>
nb-NO: <primary>bug</primary><secondary>alvorlighet</secondary>

en: The severity of a bug formally assigns a degree of gravity to the reported problem. Effectively, not all bugs have the same importance; for instance, a typo in a manual page is not comparable to a security vulnerability in server software.
nb-NO: Alvorlighetsgraden til en feil tilordner formelt en viss tyngde til det rapporterte problemet. For ikke alle feil er like viktige. For eksempel er en skrivefeil på en manualside ubetydelig sammenlignet med et sikkerhetsproblem i tjenerprogramvaren.

en: Debian uses an extended scale to describe the severity of a bug. Each level is defined precisely in order to facilitate the selection thereof. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/Developer#severities" />
nb-NO: Debian anvender en utvidet skala for å beskrive alvorlighetsgraden til en feil. Hvert nivå er presist definert for å lette valg av alvorlighet. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/Developer#severities" />

en: Users can also use the command line to send bug reports on a Debian package with the <command>reportbug</command> tool. It helps making sure the bug in question hasn't already been filed, thus preventing redundancy in the system. It reminds the user of the definitions of the severity levels, for the report to be as accurate as possible (the developer can always fine-tune these parameters later, if needed). It helps writing a complete bug report, without the user needing to know the precise syntax, by writing it and allowing the user to edit it. This report will then be sent via an e-mail server (by default, a remote one run by Debian, but <command>reportbug</command> can also use a local server).
nb-NO: Brukere kan også bruke kommandolinjen til å sende feilrapporter for en Debian-pakke med verktøyet <command>reportbug</command>. Det hjelper til med å sikre at feilen det gjelder ikke allerede er rapportert, og dermed hindre duplikater i systemet. Det minner brukeren på viktighetsdefinisjonene slik at rapporten skal være så presis som mulig (utvikleren kan alltid finjustere disse parametrene senere om nødvendig). Verktøyet hjelper til med å skrive og redigere en fullstendig feilrapport, uten at brukeren trenger å kunne syntaksen nøyaktig, ved å skrive den og tillate brukeren å redigere den. Rapporten blir så sendt via en e-posttjener (som standard, en ekstern kjørt av Debian, men <command>reportbug</command> kan også benytte en ekstern tjener).

en: This tool first targets the development versions, which is where the bugs will be fixed. Effectively, changes are not welcome in a stable version of Debian, with very few exceptions for security updates or other important updates (if, for example, a package is not working at all). A correction of a minor bug in a Debian package must, thus, wait for the next stable version.
nb-NO: Dette verktøyet er først og fremst rettet mot utviklingsversjoner, det er der feil rettes. Med få unntak er endringer I en stabil Debian-versjon ikke ønsket. Unntak gjøres for sikkerhetsoppdateringer og andre viktige oppdateringer (hvis for eksempel en pakke ikke fungerer i det hele tatt). En korreksjon av en mindre viktig feil i en Debian-pakke må dermed vente på neste stabile versjon.

en: Translation and documentation
nb-NO: Oversettelse og dokumentasjon

en: <primary>documentation</primary>
nb-NO: <primary>dokumentasjon</primary>

en: <primary>translation</primary>
nb-NO: <primary>oversettelse</primary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-i18n@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-i18n@lists.debian.org</email></secondary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-i18n-<replaceable>language</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-i18n-<replaceable>language</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>

en: Additionally, numerous satisfied users of the service offered by Debian like to make a contribution of their own to the project. As not everyone has appropriate levels of expertise in programming, they may choose to assist with the translation and review of documentation. There are language-specific mailing lists to coordinate this work. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/i18n.html" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/international/" />
nb-NO: I tillegg liker mange fornøyde brukere av tjenesten som Debian tilbyr å bidra i prosjektet. De som ikke har relevant kompetanse i programmering kan hjelpe til med oversettelse og gjennomgang av dokumentasjon. Det er språkspesifikke e-postlister for å koordinere dette arbeidet. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/i18n.html" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/international/" />

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> What are i18n and l10n?
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Hva er i18n og l10n?

en: <primary>internationalization</primary>
nb-NO: <primary>internasjonalisering</primary>

en: <primary>localization</primary>
nb-NO: <primary>lokalisering</primary>

en: <primary>i18n</primary><seealso>internationalization</seealso>
nb-NO: <primary>i18n</primary><seealso>internasjonalisering</seealso>

en: “i18n” and “l10n” are the abbreviations for the words “internationalization” and “localization”, respectively, preserving the initial and last letter of each word, and the number of letters in the middle.
nb-NO: Begrepene «i18n» og «l10n» er forkortelser for ordene «internationalization» som betyr internasjonalisering og «localization» som betyr lokalisering. Forkortelsene er den første og siste bokstaven i hvert ord og antall bokstaver i mellom.

en: To “internationalize” a program consists of modifying it so that it can be translated (localized). This involves partially rewriting a program initially written to work in one language in order to be able to open it to all languages.
nb-NO: Å «internasjonalisere» et program består i å endre det slik at det kan bli oversatt (lokalisert). Dette innebærer delvis å skrive om et program, som i utgangspunktet er skrevet for å fungere på ett språk, slik at det kan gjøres tilgjengelig på alle språk.

en: To “localize” a program consists of translating the original messages (frequently in English) to another language. For this, it must have already been internationalized.
nb-NO: Å «lokalisere» et program består i oversette de opprinnelige meldingene (ofte på engelsk) til et annet språk. For å få dette til må programmet allerede ha blitt internasjonalisert.

en: In summary, internationalization prepares the software for translation, which is then executed by localization.
nb-NO: Oppsummert; internasjonalisering forbereder programvaren for oversettelse, som deretter utføres ved lokalisering.

en: Sending fixes
nb-NO: Å sende fikser

en: More advanced users might be able to provide a fix to a program by sending a patch.
nb-NO: Mer avanserte brukere kan være i stand til å gi en fiks til et program ved å sende en oppdatering.

en: A patch is a file describing changes to be made to one or more reference files. Specifically, it will contain a list of lines to be removed or added to the code, as well as (sometimes) lines taken from the reference text, replacing the modifications in context (they allow identification of the placement of the changes if the line numbers have changed).
nb-NO: En programfiks (patch) er en fil som beskriver forandringer som må utføres i en eller flere refererte filer. Spesielt vil patchen inneholde en liste over linjer som skal fjernes eller legges til i koden. Ofte følger også noen linjer fra originalteksten rundet stedet som skal endres (konteksten) med slik at endringsstedet kan finnes selv om linjenummeret i originalteksten har endret seg.

en: The tool used for applying the modifications given in such a file is simply called <command>patch</command>. The tool that creates it is called <command>diff</command>, and is used as follows:
nb-NO: Verktøyet som brukes for å aktivere de endringer som er gitt i en slik fil, er ganske enkelt kalt <command>patch</command>. Verktøyet som lager slike kalles <command>diff</command>, og brukes som følger:

en: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>diff -u file.old file.new &gt;file.patch</userinput>
nb-NO: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>diff -u fil.old fil.new &gt;fil.patch</userinput>

en: The <filename>file.patch</filename> file contains the instructions for changing the content of <filename>file.old</filename> into <filename>file.new</filename>. We can send it to someone, who can then use it to recreate <filename>file.new</filename> from the two others, like this:
nb-NO: Filen <filename>fil.patch</filename> har instruksjonene for å forandre innholdet i <filename>fil.old</filename> til <filename>fil.new</filename>. Den sender vi til andre som så kan bruke den til å lage (gjenskape) <filename>fil.new</filename> fra de to andre, slik:

en: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>patch -p0 file.old &lt;file.patch</userinput>
nb-NO: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>patch -p0 fil.old &lt;fil.patch</userinput>

en: The file, <filename>file.old</filename>, is now identical to <filename>file.new</filename>.
nb-NO: Filen <filename>fil.old</filename> er nå identisk med <filename>fil.new</filename>.

en: In practice, most software is currently maintained in Git repositories and contributors are thus more likely to use <command>git</command> to retrieve the source code and propose changes. <command>git diff</command> will generate a file in the same format as what <command>diff -u</command> would do and <command>git apply</command> can do the same as <command>patch</command>.
nb-NO: I praksis vedlikehoildes for tiden det meste av programvaren i Git-mapper, og bidragsytere vil dermed sansynligvis bruke <command>git</command> til å hente kildekoden og foreslå endringer. <command>git diff</command> vil generere en fil i samme format som det <command>diff -u</command> ville gjøre, og <command>git apply</command> kan gjøre det samme som <command>patch</command>.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Git
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Git

en: <primary>configuration management</primary>
nb-NO: <primary>oppsettstyring</primary>

en: <primary>Version Control System</primary><secondary>Git</secondary>
nb-NO: <primary>Versjonskontroll system</primary><secondary>Git</secondary>

en: Git is a tool for collaborative work on multiple files, while maintaining a history of modifications. The files in question are generally text files, such as a program's source code. If several people work together on the same file, <command>git</command> can only merge the alterations made if they were made to different portions of the file. Otherwise, these “conflicts” must be resolved by hand.
nb-NO: Git er et verktøy for å samarbeide om flere filer, og samtidig opprettholde endringshistorikken. Filene det gjelder er vanligvis tekstfiler, for eksempel et programs kildekode. Hvis flere personer arbeider sammen på samme fil, kan <command>git</command> bare slå sammen endringer som er gjort når de er laget til forskjellige deler av filen. Ellers må disse «konfliktene» løses opp i for hånd.

en: Git makes it easy to handle multiple concurrent versions of a project in development without them interfering with each other. These versions are called <emphasis>branches</emphasis>. This metaphor of a tree is fairly accurate, since a program is initially developed on a common trunk. When a milestone has been reached (such as version 1.0), development continues on two branches: the development branch prepares the next major release, and the maintenance branch manages updates and fixes for version 1.0.
nb-NO: Git gjør det lett å håndtere flere samtidige utgaver av et utviklingsprosjekt uten at de forstyrrer hverandre. Disse versjonene er kalt <emphasis>avgreninger</emphasis>. Denne metaforen fra et tre er ganske presis, siden et program er opprinnelig utviklet fra en felles stamme. Når en milepæl er nådd (for eksempel versjon 1.0), fortsetter utviklingen i to grener: Utviklingsgrenen forbereder den neste store utgivelsen, og vedlikeholdsgrenen styrer oppdateringer og feilrettinger for versjon 1.0.

en: <primary>VCS</primary><seealso>Version Control System</seealso>
nb-NO: <primary>VCS</primary><seealso>Versjonskontrollsystem</seealso>

en: While the output of <command>git diff</command> is a file that can be shared with other developers, there are usually better ways to submit changes. If the developers prefer to get patches by email, they usually want patches generated with <command>git format-patch</command> so that they can be directly integrated in the repository with <command>git am</command>. This preserves commits meta-information and makes it possible to share multiple commits at once.
nb-NO: Selv om resultatet fra <command>git diff</command> er en fil som kan deles med andre utviklere, det er vanligvis bedre måter å sende inn endringer på. Hvis utviklerne foretrekker å få programfikser via e-post, vil de vanligvis ha oppdateringer generert med <command>git format-patch</command> slik at de direkte kan integreres i mappen med <command>git am</command>. Dette bevarer innsendelsenes metainformasjon og gjør det mulig å dele flere innsendelser samtidig.

en: This email-based workflow is still popular but it tends to be replaced by the usage of <emphasis>merge requests</emphasis> (or <emphasis>pull requests</emphasis>) whenever the software is hosted in a platform like GitHub or GitLab — and Debian is using GitLab on its <literal>salsa.debian.org</literal> server. On those systems, once you have created an account, you <emphasis>fork</emphasis> the repository, effectively creating a copy of the repository in your own account, and you can then clone that repository and push your own changes in it. From there, the web interface will suggest you to submit a merge request, notifying the developers of your changes, making it easy for them to review and accept your changes with a single click.
nb-NO: Denne e-postbaserte arbeidsflyten er fremdeles populær, men tenderer å bli erstattet med bruk av <emphasis>merge requests</emphasis> (eller <emphasis>pull requests</emphasis>) når programvaren ligger i en plattform som GitHub eller GitLab - og Debian bruker GitLab på sin <literal>salsa.debian.org</literal>-tjener. Når du har opprettet en konto på disse systemene, du <emphasis>fork</emphasis> mappen, oppretter effektivt en kopi av mappen i din egen konto, og deretter kan du klone den mappen, og skyve dine egne endringer inn i det . Derfra vil nettgrensesnittet foreslå at du sender inn en sammenslåingsforespørsel, og informere utviklerne om endringene dine, og gjør det enkelt for dem å gjennomgå og godta endringene dine med et enkelt klikk.

en: Other ways of contributing
nb-NO: Andre måter å bidra på

en: All of these contribution mechanisms are made more efficient by users' behavior. Far from being a collection of isolated persons, users are a true community within which numerous exchanges take place. We especially note the impressive activity on the user discussion mailing list, <email>debian-user@lists.debian.org</email> (<xref linkend="solving-problems" /> discusses this in greater detail). <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/users.html" />
nb-NO: Brukernes atferd har gjort alle disse bidrdagsmekanismene mer effektive. Langt fra å bare være en samling av isolerte personer, utgjør brukerne et ekte fellesskap der flere diskusjoner foregår. Vi merker oss spesielt imponerende aktivitet på brukerens e-postliste, <email>debian-user@lists.debian.org</email> (<xref linkend="solving-problems" /> drøfter dette mer detaljert). <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/users.html" />

en: Not only do users help themselves (and others) on technical issues that directly affect them, but they also discuss the best ways to contribute to the Debian project and help it move forward — discussions that frequently result in suggestions for improvements.
nb-NO: Ikke bare hjelper brukere seg selv (og andre) med tekniske problemer som direkte påvirker dem, men de kan også diskutere de beste måtene å bidra til Debian-prosjektet, og hjelpe det videre – diskusjoner som ofte resulterer i forslag til forbedringer.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> how-can-i-help
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> hvordan-kan-jeg-hjelpe

en: <primary>orphaned packages</primary>
nb-NO: <primary>foreldreløse pakker</primary>

en: Since Debian does not expend funds on any self-promoting marketing campaigns, its users play an essential role in its diffusion, ensuring its fame via word-of-mouth.
nb-NO: Debian markedsfører ikke seg selv og derfor spiller brukerne en avgjørende rolle i utbredelsen av Debian, det skjer mest med jungeltelegrafen.

en: This method works quite well, since Debian fans are found at all levels of the free software community: from install parties (workshops where seasoned users assist newcomers to install the system) organized by local <acronym>LUG</acronym>s or “Linux User Groups”, to association booths at large tech conventions dealing with Linux, etc.
nb-NO: Denne metoden arbeider ganske godt, siden Debian-tilhengere finnes på alle nivåer i fri programvare-fellesskapet: Fra installasjonsfester (samlinger der erfarne hjelper nykommere med å installere systemet) organisert av lokale <acronym>LUG</acronym>er eller Linux-brukergrupper (også kjent som LUG - «Linux User Groups»), til forening-stands på store teknologiarrangementer som omhandler Linux, etc.

en: Volunteers make posters, brochures, stickers, and other useful promotional materials for the project, which they make available to everyone, and which Debian provides freely on its website and on its wiki: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/events/material" />
nb-NO: Frivillige lager plakater, brosjyrer, klistremerker og annet nyttig informasjonsmateriell om prosjektet, som de gjør tilgjengelig for alle, og som Debian formidler fritt fra sin hjemmeside og på sin wiki: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/events/material" />

en: <primary>derivative distribution</primary>
nb-NO: <primary>avledet distribusjon</primary>

en: The development process for a derivative distribution consists in starting with a particular version of Debian and making a number of modifications to it. The infrastructure used for this work is completely external to the Debian project. There isn't necessarily a policy for contributing improvements. This difference explains how a derivative distribution may “diverge” from its origins, and why they have to regularly resynchronize with their source in order to benefit from improvements made upstream.
nb-NO: Prosessen for å lage en avledet distribusjon starter med å lage endringer i en spesifikk versjon av Debian. Infrastrukturen som brukes til dette arbeidet er utenfor selve Debian-prosjektet. Det finnes ikke nødvendigvis retningslinjer for å bidra med forbedringer. Denne forskjellen forklarer hvordan en avledet distribusjon kan «avvike» fra sin opprinnelse, og hvorfor den jevnlig må synkroniseres igjen med sitt utspring for å dra nytte av forbedringer laget oppstrøms.

en: The most known distribution derived from Debian is, without a doubt, Ubuntu, but there are many. See <xref linkend="derivative-distributions" /> to learn about their particularities and their positioning in relationship to Debian.
nb-NO: Den mest kjente distribusjon som stammer fra Debian er, uten tvil, Ubuntu, men det er mange andre. Se <xref linkend="derivative-distributions" /> for å lære om deres spesialiteter og hvordan de er posisjonert i forhold til Debian.

en: Debian Med, by Andreas Tille, dedicated to the medical field;
nb-NO: Debian Med, av Andreas Tille, er dedikert det medisinske feltet;

en: Debian Astro, for both professionals and hobby astronomers;
nb-NO: Debian Astro, for både profesjonelle og hobbyastronomer.

en: Debian Science, working on providing researchers and scientists a better experience using Debian;
nb-NO: Debian Science jobber med å gi forskere og vitenskapspersonale en bedre opplevelse ved å bruke Debian;

en: Freedombox, made to develop, design and promote personal servers running free software for private, personal communications;
nb-NO: Fredombox, laget for å utvikle, designe og tilby personlige tjenere som kjører fri programvare for privat og personlig kommunikasjon;

en: Debian Games, providing games in Debian from arcade and adventure to simulation and strategy;
nb-NO: Debian-spill, tilbyr spill i Debian i form av alt fra arkade-spill til eventyr, simulasjon og strategi;

en: DebiChem, targeted at Chemistry, provides chemical suites and programs.
nb-NO: DebiChem, målrettet mot kjemi, tilbyr kjemiske tilpasninger og programmer.

en: Administrative Teams
nb-NO: Administrative grupper

en: Most administrative teams are relatively closed and recruit only by co-optation. The best means to become a part of one is to intelligently assist the current members, demonstrating that you have understood their objectives and methods of operation.
nb-NO: De fleste administrative gruppene er relativt lukket, og rekrutterer bare ved selvrekruttering. Den beste måten å bli med, er å dyktig bistå nåværende medlemmer, og vise at du har forstått målene og metoder for drift.

en: The <emphasis>ftpmasters</emphasis> are in charge of the official archive of Debian packages. They maintain the program that receives packages sent by developers and automatically stores them, after some checks, on the reference server (<literal>ftp-master.debian.org</literal>).
nb-NO: <emphasis>ftpmasters</emphasis> er ansvarlig for det offisielle arkivet med Debian-pakker. De vedlikeholder programmene som mottar pakker fra utviklere og, etter noen sjekker, lagrer dem på referansetjeneren (<literal>ftp-master.debian.org</literal>).

en: They must also verify the licenses of all new packages, in order to ensure that Debian may distribute them, prior to including them in the corpus of existing packages. When a developer wishes to remove a package, they address this team through the bug tracking system and the <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> “pseudo-package”.
nb-NO: De må også kontrollere lisenser for alle nye pakker, for å sikre at Debian har lov til å distribuere dem, før pakkene kan inkluderes i samlingen av tilgjengelige pakkene. Når en utvikler ønsker å fjerne en pakke, tar vedkommende det opp med denne gruppen via feilhåndteringssystemet og pseudo-pakken <emphasis>ftp.debian.org</emphasis>.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> The pseudo-package, a monitoring tool
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Pseudo-pakken, et sporingsverktøy

en: <primary>pseudo-package</primary>
nb-NO: <primary>pseudo-pakke</primary>

en: The bug tracking system, initially designed to associate bug reports with a Debian package, has proved very practical to manage other matters: lists of problems to be resolved or tasks to manage without any link to a particular Debian package. The “pseudo-packages” allow, thus, certain teams to use the bug tracking system without associating a real package with their team. Everyone can, thus, report issues that needs to be dealt with. For instance, the BTS has a <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> entry that is used to report and track problems on the official package archive or simply to request removal of a package. Likewise, the <emphasis>www.debian.org</emphasis> pseudo-package refers to errors on the Debian website, and <emphasis>lists.debian.org</emphasis> gathers all the problems concerning the mailing lists.
nb-NO: Sporingssystemet for feil, opprinnelig laget for å knytte feilrapporter til en Debian-pakke, har vist seg svært hensiktsmessig å håndtere andre saker, som lister over problemer som må løses, eller oppgaver å administrere uten kobling til en bestemt Debian-pakke. Pseudo-pakke tillater dermed bestemte grupper å bruke feilsporingssystemet uten å knytte en bestemt pakke til sin gruppe. Alle kan derfor rapportere problemer som må håndteres. For eksempel har BTS en oppføring for <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> som brukes til å melde og følge opp problemer i det offisielle pakkearkivet, eller rett og slett å be om fjerning av en pakke. Likeledes refererer pseudo-pakken <emphasis>www.debian.org</emphasis> til feil på nettsiden til Debian, og <emphasis>lists.debian.org</emphasis> samler alle problemer som gjelder e-postlister.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> GitLab, Git repository hosting and much more
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> GitLab, Git mappevertskap og mye mer

en: A GitLab instance, known as <literal>salsa.debian.org</literal>, is used by Debian to host the Git packaging repositories; but this software offers much more than simple hosting and Debian contributors have been quick to leverage the continuous integration features (running tests, or even building packages, on each push). Debian contributors also benefit from a cleaner contribution workflow thanks the well understood merge request process (similar to GitHub's pull requests).
nb-NO: Debian bruker GitLab, kjent som <literal>salsa.debian.org</literal>, som vertskap for Gits pakke-depoter, men denne programvaren tilbyr mye mer enn enkel husing, og Debian-bidragsytere har vært raske til å utnytte de kontinuerlige integrasjonsfunksjonene (å kjøre tester, eller til og med å bygge pakker på hvert trykk). Debian-bidragsytere har også fordel av en renere arbeidsflyt takket være den godt forståtte prosessen med å slå sammen forespørsler (ligner GitHubs trekkforespørsler).

en: GitLab replaced FusionForge (which was running on a service known as <literal>alioth.debian.org</literal>) for collaborative package maintenance. This service is administered by Alexander Wirt, Bastian Blank and Jörg Jaspert. <ulink type="block" url="https://salsa.debian.org/" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Salsa/Doc" />
nb-NO: GitLab erstattet FusionForge (som kjørte på en tjeneste kjent som <literal>alioth.debian.org</literal>) for vedlikehold av samvirkende pakker. Denne tjenesten administreres av Alexander Wirt, Bastian Blank og Jörg Jaspert. <ulink type="block" url="https://salsa.debian.org/" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Salsa/Doc" />

en: The <emphasis>Debian System Administrators</emphasis> (<acronym>DSA</acronym>) team (<email>debian-admin@lists.debian.org</email>), as one might expect, is responsible for system administration of the many servers used by the project. They ensure optimal functioning of all base services (DNS, Web, e-mail, shell, etc.), install software requested by Debian developers, and take all precautions in regards to security. <ulink type="block" url="https://dsa.debian.org" />
nb-NO: <emphasis>Debian-systemadministrator</emphasis> (<acronym>DSA</acronym>) team <email>debian-admin@lists.debian.org</email> er, som man kan forvente, ansvarlig for systemadministrasjon for de mange tjenermaskinene prosjektet bruker. Gruppen sikrer optimal funksjon for alle basetjenester (DNS, Internett, e-post, skall, etc.), installerer programvare som Debian-utviklere ber om, og tar alle forholdsregler for sikkerheten. <ulink type="block" url="https://dsa.debian.org" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-admin@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-admin@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Debian Package Tracker
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> Debian-pakkesporingssystem

en: <primary>system</primary><secondary>package tracking system</secondary>
nb-NO: <primary>system</primary><secondary>pakkesporingssystem</secondary>

en: <primary>tracker</primary><secondary>Debian Package Tracker</secondary>
nb-NO: <primary>sporingssystem</primary><secondary>Debian-pakkesporingssystem</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>Debian Package Tracker</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>Debian-pakkesporingssystem</secondary>

en: <primary>DDPO</primary><seealso>Debian Developer's Packages Overview</seealso>
nb-NO: <primary>DDPO</primary><seealso>Debian-utviklernes pakkeoversikt (DDPO)</seealso>

en: This is one of Raphaël's creations. The basic idea is, for a given package, to centralize as much information as possible on a single page. Thus, one can quickly check the status of a program, identify tasks to be completed, and offer one's assistance. This is why this page gathers all bug statistics, available versions in each distribution, progress of a package in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution, the status of translations of descriptions and debconf templates, the possible availability of a new upstream version, notices of noncompliance with the latest version of the Debian Policy, information on the maintainer, and any other information that said maintainer wishes to include. <ulink type="block" url="https://tracker.debian.org/" />
nb-NO: Dette er et av Raphaëls verk: Den grunnleggende ideen er å sentralisere så mye informasjon som mulig for en gitt pakke på en enkelt side. Dermed kan man raskt sjekke status for et program, identifisere oppgaver som skal bli ferdig, og tilby sin hjelp. Dette er årsaken til at denne siden samler alle feilstatistikk, tilgjengelige versjoner i hver distribusjon, fremdriften for en pakke mot <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>-distribusjonen, status for oversettelser av beskrivelser og debconf-maler, mulig tilgjengelighet av en ny oppstrøms versjon, meldinger om mangel på samsvar med den nyeste versjonen av Debian Policy, informasjon om vedlikehold, og eventuelle andre opplysninger som vedlikeholderen ønsker å inkludere. <ulink type="block" url="https://trac er.debian.org/" />

en: An e-mail subscription service completes this web interface. It automatically sends the following selected information to the list: bugs and related discussions, availability of a new version on the Debian servers, new translations available for proofreading, etc.
nb-NO: En e-postabonnementstjeneste fullfører dette nettgrensesnittet. Det sender automatisk følgende informasjonutvalg til listen: Feil og beslektet diskusjoner, tilgjengelighet av en ny versjon på Debian-serverne, nye oversettelser klare for korrekturlesing , etc.

en: Advanced users can, thus, follow all of this information closely and even contribute to the project, once they have got a good enough understanding of how it works.
nb-NO: Avanserte brukere kan dermed følge all denne informasjonen, og selv bidra til prosjektet, så snart de har fått en god nok forståelse av hvordan det fungerer.

en: These two websites are tools developed and managed by the group responsible for quality assurance within Debian (known as Debian QA).
nb-NO: Disse to nettstedene er verktøy utviklet og forvaltet av gruppen som er ansvarlig for kvalitetssikring innen Debian (kjent som Debian QA).

en: <primary>assurance</primary><secondary>quality assurance</secondary>
nb-NO: <primary>sikring</primary><secondary>kvalitetssikring</secondary>

en: <primary>quality</primary><secondary>assurance</secondary>
nb-NO: <primary>kvalitets</primary><secondary>sikring</secondary>

en: The <emphasis>listmasters</emphasis> administer the e-mail server that manages the mailing lists. They create new lists, handle bounces (delivery failure notices), and maintain spam filters (unsolicited bulk e-mail).
nb-NO: <emphasis>Listmasters</emphasis> administrerer e-postserveren som håndterer e-postlister. De lager nye lister, håndterer returmeldinger (meldinger om leveringsfeil), og opprettholder spamfiltre (mot uønsket masseutsendt e-post).

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Traffic on the mailing lists: some figures
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Trafikk på postlistene: Noen tall

en: <primary>lists</primary><secondary>mailing lists</secondary>
nb-NO: <primary>lister</primary><secondary>e-postlister</secondary>

en: <primary>mailing lists</primary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary>

en: Development Teams, Transversal Teams
nb-NO: Utviklingsgrupper, tverrgående grupper

en: Unlike administrative teams, the development teams are rather widely open, even to outside contributors. Even if Debian does not have a vocation to create software, the project needs some specific programs to meet its goals. Of course, developed under a free software license, these tools make use of methods proven elsewhere in the free software world.
nb-NO: I motsetning til administrative grupper, er utviklingsgruppene ganske åpne, selv for eksterne bidragsytere. Selv om Debian ikke ser det som sin oppgave å lage programvare, må prosjektet ha noen spesifikke programmer for å nå sine mål. Selvfølgelig bruker disse verktøyene, som er utviklet med en fri programvarelisens, metoder som er utprøvd i andre deler av fri programvareverden.

en: Debian has developed little software of its own, but certain programs have assumed a starring role, and their fame has spread beyond the scope of the project. Good examples are <command>dpkg</command>, the Debian package management program (it is, in fact, an abbreviation of Debian PacKaGe, and generally pronounced as “dee-package”), and <command>apt</command>, a tool to automatically install any Debian package, and its dependencies, guaranteeing the consistency of the system after an upgrade (its name is an acronym for Advanced Package Tool). Their teams are, however, much smaller, since a rather high level of programming skill is required to gain an overall understanding of the operations of these types of programs.
nb-NO: Debian har utviklet lite programvare selv, men enkelte program har inntatt en hovedrolle, og berømmelsen har spredt seg utenfor prosjektet grenser. Gode eksempler er <command>dpkg</command>, Debians pakkestyringsprogram (det er faktisk en forkortelse for Debian PacKaGe, uttales som «dee-package»), og <command>apt</command>, et verktøy for automatisk å installere alle eventuelle Debian-pakker med sine avhengigheter (gjensidig avhengig av), og garanterer at de er forenlige med systemet etter en oppgradering (navnet er en forkortelse for Advanced Package Tool). Gruppene deres er imidlertid mye mindre, ettersom det er nødvendig med programmeringsdyktighet på et temmelig høyt nivå for å oppnå en samlet forståelse av hvordan denne typene programmer fungerer.

en: The most important team is probably that for the Debian installation program, <command>debian-installer</command>, which has accomplished a work of momentous proportions since its conception in 2001. Numerous contributors were needed, since it is difficult to write a single program able to install Debian on a dozen different architectures. Each one has its own mechanism for booting and its own bootloader. All of this work is coordinated on the <email>debian-boot@lists.debian.org</email> mailing list, under the direction of Cyril Brulebois. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/debian-installer/" /> <ulink type="block" url="https://joeyh.name/blog/entry/d-i_retrospective/" />
nb-NO: Den viktigste gruppen er nok den for Debians installasjonsprogram, <command>debian-installer</command>, som har utført et arbeid av meget viktig og betydningsfullt omfang etter oppstarten i 2001. Det var nødvendig med mange bidragsytere, da det er vanskelig å skrive et enkelt program som installerer Debian på et dusin forskjellige arkitekturer. Hver og en har sin egen mekanisme for oppstart, og sin egen oppstartslaster. Alt dette arbeidet er koordinert på e-postlisten <email>debian-boot@lists.debian.org</email> og koordineres av Cyril Brulebois. <ulink type="block" url="http://www.debian.org/devel/debian-installer/" /><ulink type="block" url="https://joeyh.name/blog/entry/d-i_retrospective/" />

en: The (very small) <command>debian-cd</command> program team has an even more modest objective. Many “small” contributors are responsible for their architecture, since the main developer can not know all the subtleties, nor the exact way to start the installer from the CD-ROM.
nb-NO: Den lille gruppen til programmet <command>debian-cd</command> har en enda mer beskjeden målsetting. Mange «små» bidragsytere har ansvar for sin arkitektur, siden hovedutvikleren ikke kan kjenne alle finesser, og heller ikke den nøyaktige måten å starte installasjonsprogrammet fra CD-ROM på.

en: Many teams must collaborate with others in the activity of packaging: <email>debian-qa@lists.debian.org</email> tries, for example, to ensure quality at all levels of the Debian project. The <email>debian-policy@lists.debian.org</email> list develops Debian Policy according to proposals from all over the place. The teams in charge of each architecture (<email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email>) compile all packages, adapting them to their particular architecture, if needed.
nb-NO: Mange grupper må samarbeide med andre om pakkeaktivitet. For eksempel <email>debian-qa@lists.debian.org</email> som prøver å sikre kvaliteten på alle nivåer i Debian-prosjektet. Et annet er <email>debian-policy@lists.debian.org</email>-listen som utvikler Debian-retningslinjene etter forslag som kommer fra hele Debian-prosjektet. De gruppene med ansvaret for hver arkitektur (<email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email>) setter sammen alle pakkene, og tilpasser dem til sin bestemte arkitektur, hvis det trengs.

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-qa@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-qa@lists.debian.org</email></secondary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>

en: Other teams manage the most important packages in order to ensure maintenance without placing too heavy a load on a single pair of shoulders; this is the case with the C library and <email>debian-glibc@lists.debian.org</email>, the C compiler on the <email>debian-gcc@lists.debian.org</email> list, or Xorg on the <email>debian-x@lists.debian.org</email> (this group is also known as the X Strike Force).
nb-NO: For å sikre vedlikeholdet uten å plassere for tung bør på bare et par skuldre, administrerer andre grupper de viktigste pakkene. Dette er tilfelle med C-biblioteket og <email>debian-glibc@lists.debian.org</email>, og C biblioteket på <email>debian-gcc@lists.debian.org</email>-listen, eller Xorg på <email>debian-x@lists.debian.org</email> (denne gruppen er også kjent som X Strike Force).

en: Follow Debian News
nb-NO: Følg med på Debian-nyhetene

en: As already mentioned, the Debian project evolves in a very distributed, very organic way. As a consequence, it may be difficult at times to stay in touch with what happens within the project without being overwhelmed with a never-ending flood of notifications.
nb-NO: Som allerede nevnt, utvikles Debian-prosjektet på en svært distribuert og veldig organisk måte. Som en konsekvens, kan det være vanskelig til tider å holde tritt med hva som skjer i prosjektet, uten å bli overveldet med en uendelig flom av meldinger.

en: If you only want the most important news about Debian, you probably should subscribe to the <email>debian-announce@lists.debian.org</email> list. This is a very low-traffic list (around a dozen messages a year), and only gives the most important announcements, such as the availability of a new stable release, the election of a new Project Leader, or the yearly Debian Conference. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-announce/" />
nb-NO: Hvis du bare vil ha de viktigste nyhetene om Debian, bør du sannsynligvis abonnere på <email>debian-announce@lists.debian.org</email>-listen. Dette er en lav-trafikkert liste (rundt et dusin meldinger i året), og gir bare de viktigste kunngjøringene, slik som tilgjengeligheten av en ny stabil utgivelse, valget av ny prosjektleder, eller den årlige Debian-konferansen. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-announce/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-announce@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: More general (and regular) news about Debian are sent to the <email>debian-news@lists.debian.org</email> list. The traffic on this list is quite reasonable too (usually around a handful of messages a month), and it includes the semi-regular “Debian Project News”, which is a compilation of various small bits of information about what happens in the project. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-news/" />
nb-NO: Mer generelle (og vanlige) nyheter om Debian sendes til <email>debian-news@lists.debian.org</email>-listen. Trafikken på denne listen er ganske overkommelig (vanligvis rundt en håndfull meldinger i måneden), og inkluderer mer sjeldent «Debians prosjektnyheter», som er en samling av ulike smånyheter om hva som skjer i prosjektet. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-news/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-news@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-news@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The publicity team
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Publisitetgruppene

en: Debian's official communication channels are managed by volunteers of the Debian publicity team. They are delegates of the Debian Project Leader and moderate news and announcements posted there. Many other volunteers contribute to the team, for example, by writing content for “Debian Project News”, Debian's official blog (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) or the microblogging service (<ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink>), which supplies social networking sites with microblogging content. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Publicity" />
nb-NO: Debians offisielle kommunikasjonskanaler administreres av frivillige fra Debians publisitetsteam. De er representerer Debians prosjektleder og mindre nyheter og kunngjøringer lagt ut der. Mange andre frivillige bidrar til teamet, for eksempel ved å skrive innhold til "Debian Project News", Debians offisielle blogg (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) eller mikrobloggingstjenesten (<ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink>), som holder sosiale nettverk med mikroblogg-innhold. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Publicity" />

en: For more information about the evolution of Debian and what is happening at some point in time in various teams, there is also the <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> list. As its name implies, the announcements it carries will probably be more interesting to developers, but it also allows interested parties to keep an eye on what happens in more concrete terms than just when a stable version is released. While <email>debian-announce@lists.debian.org</email> gives news about the user-visible results, <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> gives news about how these results are produced. As a side note, “d-d-a” (as it is sometimes referred to) is the only list that Debian developers must be subscribed to. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-devel-announce/" />
nb-NO: For mer informasjon om utviklingen av Debian, og hva som skjer over tid i ulike gruppene, er det også <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email>-listen. Som navnet tilsier, er kunngjøringene der trolig mest interessant for utviklere, men det gir også andre interesserte mulighet til å holde et øye med hva som skjer mer konkret enn akkurat når en stabil versjon er sluppet, mens <email>debian-announce@lists.debian.org</email> gir nyheter om synlige resultater for brukerne, <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> gir nyheter om hvordan disse resultatene blir produsert. Som en sidekommentar kan det nevnes at «d-d-a» (som den noen ganger kalles) er den eneste listen som Debian-utviklere må abonnere på. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-devel-announce/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: Debian's official blog (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) is also a good source of information. It conveys most of the interesting news that are published on the various mailing lists that we already covered and other important news contributed by community members. Since all Debian developers can contribute these news when they think they have something noteworthy to make public, Debian's blog gives a valuable insight while staying rather focused on the project as a whole.
nb-NO: Debians offisielle blogg (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) er også en god kilde til informasjon. Den formidler de fleste interessante nyhetene som er publisert på de ulike postlistene som vi allerede har omtalt, og andre viktige nyheter fra medlemmer av fellesskapet. Siden alle Debian-utviklere kan bidra med disse nyhetene når de mener de har noe spesielt å offentliggjøre, gir Debians blogg en verdifull innsikt, samtidig som den holder seg ganske fokusert på prosjektet som helhet.

en: A more informal source of information can also be found on Planet Debian, which aggregates articles posted by Debian contributors on their respective blogs. While the contents do not deal exclusively with Debian development, they provide a view into what is happening in the community and what its members are up to. <ulink type="block" url="https://planet.debian.org/" />
nb-NO: En mer uformell informasjonskilde kan også finnes på Planet Debian, som samler artikler fra de respektive bloggene til bidragsytere i Debian. Mens innholdet ikke bare omfatter Debians utvikling, gir den innblikk i hva som skjer i fellesskapet, og hva medlemmene holder på med. <ulink type="block" url="https://planet.debian.org/" />

en: <primary>microblog</primary>
nb-NO: <primary>mikroblog</primary>

en: <primary>social networks</primary>
nb-NO: <primary>sosiale nettverk</primary>

en: <primary>network</primary><secondary>social networks</secondary>
nb-NO: <primary>nettverk</primary><secondary>sosiale nettverk</secondary>

en: The Role of Distributions
nb-NO: Distribusjonenes rolle

en: <primary>Linux distribution</primary><secondary>role</secondary>
nb-NO: <primary>Linux distribusjon</primary><secondary>rolle</secondary>

en: A GNU/Linux distribution has two main objectives: install a free operating system on a computer (either with or without an existing system or systems), and provide a range of software covering all of the users' needs.
nb-NO: En GNU/Linux-distribusjon har to hovedmål: Å installere et fritt operativsystem på en datamaskin (enten med eller uten et eksisterende system eller systemer), og tilby en rekke programmer som dekker alle brukernes behov.

en: The Installer: <command>debian-installer</command>
nb-NO: Installasjonsprogrammet: <command>debian-installer</command>

en: The <command>debian-installer</command>, designed to be extremely modular in order to be as generic as possible, targets the first objective. It covers a broad range of installation situations and in general, greatly facilitates the creation of a derivative installer corresponding to a particular case.
nb-NO: <command>debian-installer</command> er konstruert for å være ekstremt modulbasert for å være så felles som mulig, og er rettet mot det første målet. Den dekker et bredt spekter installeringssituasjoner, og gjør det generelt sett enklere å videreutvikle installasjonsprogrammer som er tilpasset et bestemt bruksområde.

en: This modularity, which also makes it very complex, may be daunting for the developers discovering this tool; but whether used in graphical or text mode, the user's experience is still similar. Great efforts have been made to reduce the number of questions asked at installation time, in particular thanks to the inclusion of automatic hardware detection software.
nb-NO: Moduloppbyggingen i dette verktøyet, som også gjør det svært sammensatt, kan være skremmende å oppdage for utviklerne. Men uansett om den er brukt i grafisk- eller i tekstmodus, er brukerens opplevelse den samme. Stor innsats er gjort for å redusere antall spørsmål som presenteres når du installerer produktet, spesielt takket være programvaren som automatisk kjenner igjen maskinvare.

en: It is interesting to note that distributions derived from Debian differ greatly on this aspect, and provide a more limited installer (often confined to the i386 or amd64 architectures), but more user-friendly for the uninitiated. On the other hand, they usually refrain from straying too far from package contents in order to benefit as much as possible from the vast range of software offered without causing compatibility problems.
nb-NO: Det er interessant å merke seg at distribusjoner som stammer fra Debian, varierer mye når det gjelder dette aspektet, og gir et mer begrenset installasjonsprogram (ofte begrenset til arkiteturene i386 eller amd64), men så er de mer brukervennlige for den uinnvidde. På den annen side, de avstår vanligvis fra å avvike for mye når det gjelder pakkeinnholdet, for så mye som mulig å kunne dra nytte av det enorme utvalget av programvare som tilbys, uten å forårsake problemer med hvordan de virker sammen.

en: The Software Library
nb-NO: Programvarebiblioteket

en: Most new free software programs quickly find their way into the development version which allows them to be installed. If this requires too many updates due to their dependencies, the program can also be recompiled for the stable version of Debian (see <xref linkend="debian-packaging" /> for more information on this topic).
nb-NO: De fleste nye frie programmer finner raskt sin vei inn til utviklingsversjonen som gjør dem enkle å installere. Hvis dette krever for mange oppdateringer på grunn av avhengigheter, kan programmet også legges til den stabile versjonen av Debian (se <xref linkend="debian-packaging" /> for mer informasjon om dette).

en: Lifecycle of a Release
nb-NO: Livsløpet til en versjon

en: <primary>lifecycle</primary>
nb-NO: <primary>livsløp</primary>

en: The project will simultaneously have three to six different versions of each program, named <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, and even <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>. Each one corresponds to a different phase in development. For a good understanding, let us take a look at a program's journey, from its initial packaging to inclusion in a stable version of Debian.
nb-NO: Debian-prosjektet har tre til seks ulike samtidige versjoner av hvert program med navn <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, til og med <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>. Hver av dem svarer til forskjellig fase i utviklingen. La oss se på et programs reise fra sin opprinnelige pakke til den kommer med i en stabil versjon av Debian for å forstå hvordan dette henger sammen,.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Release
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Utgave

en: <primary>release</primary>
nb-NO: <primary>utgave</primary>

en: The term “release”, in the Debian project, indicates a particular version of a distribution (e.g., “unstable release” means “the unstable version”). It also indicates the public announcement of the launch of any new version (stable).
nb-NO: Begrepet «utgave» i Debian-prosjektet, viser til en bestemt versjon av en distribusjon (f.eks. «ustabil utgave» betyr «den ustabile versjonen»). Det indikerer også den offentlige kunngjøringen om lansering av en ny versjon (stable).

en: The <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> Status
nb-NO: Statusen <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>

en: First let us take a look at the particular case of the <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> distribution: this is a group of Debian packages corresponding to the software currently in development, and not necessarily completed, explaining its name. Not everything passes through this step; some developers add packages here in order to get feedback from more experienced (or braver) users.
nb-NO: La oss først se på det spesielle tilfellet med distribusjonen <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>. Dette er en gruppe Debian-pakker der navnet beskriver at denne programvaren er i utvikling, og ikke nødvendigvis ferdig. Ikke alt passerer gjennom dette trinnet. Noen utviklere legger til pakker her for å få tilbakemeldinger fra mer erfarne (eller modigere) brukere.

en: Otherwise, this distribution frequently houses important modifications to base packages, whose integration into <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> with serious bugs would have critical repercussions. It is, thus, a completely isolated distribution, its packages never migrate to another version (except by direct, express intervention of the maintainer or the ftpmasters). It is also not self-contained: only a subset of the existing packages are present in <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, and it generally does not include the base system. This distribution is therefore mostly useful in combination with another, self-contained, distribution such as <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.
nb-NO: Ellers huser denne distribusjonen ofte viktige endringer i grunnpakkene, som, hvis de blir lagt inn i <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> med alvorlige feil, ville fått kritiske konsekvenser. Den er dermed en helt isolert distribusjon, der pakkene aldri migrerer til en annen versjon (unntatt ved direkte, rask intervensjon fra vedlikeholderen eller FTP-mestrene). Den er heller ikke selvstendig: Bare en undergruppe av de eksisterende pakkene er med i <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, og den inneholder vanligvis ikke basissystemet. Denne distribusjonen er derfor nyttigst i kombinasjon med en annen, selvstendig, distribusjon som f.eks. <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.

en: The <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> Status
nb-NO: Statusen <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>

en: Let us turn back to the case of a typical package. The maintainer creates an initial package, which they compile for the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> version and place on the <literal>ftp-master.debian.org</literal> server. This first event involves inspection and validation from the ftpmasters. The software is then available in the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> distribution, which is the “cutting edge” distribution chosen by users who are more concerned with having up-to-date packages than worried about serious bugs. They discover the program and then test it.
nb-NO: . La oss gå tilbake til tilfellet med en typisk pakke. Utvikleren skaper den første pakken, som de bygger for <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-versjonen, og legger den på <literal>ftp-master.debian.org</literal>-tjeneren. Dette første steget involverer inspeksjon og godkjenning fra FTP-mestrene. Programvaren er deretter tilgjengelig i <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-distribusjonen, som er «blodfersk»-distribusjon. Det er brukere som er mer opptatt av å ha oppdaterte pakker, enn av fare for alvorlige feil som velger denne distribusjonen. De vil finne ut mer om programmet, og deretter teste det.

en: If they encounter bugs, they report them to the package's maintainer. The maintainer then regularly prepares corrected versions, which they upload to the server.
nb-NO: Hvis de treffer på feil, rapporterer de dem til pakkevedlikeholderen. Vedlikeholderen forbereder regelmessig korrigerte versjoner, som lastes opp til tjenermaskinen.

en: <primary>autobuilder</primary>
nb-NO: <primary>autobygger</primary>

en: Compilation of a package by the autobuilders
nb-NO: Autobyggernes pakkebygging

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> <command>buildd</command>, the Debian package recompiler
nb-NO: <emphasis>RASK TITT</emphasis> <command>buildd</command>, Debians pakke-bygger

en: <primary>build daemon</primary>
nb-NO: <primary>bygge-bakgrunnsprosess</primary>

en: <emphasis>buildd</emphasis> is the abbreviation of “build daemon”. This program automatically recompiles new versions of Debian packages on the architectures on which it is hosted (cross-compilation is avoided as much as possible).
nb-NO: <emphasis>buildd</emphasis> er forkortelsen for «build daemon». Dette programmet bygger sammen nye versjoner av Debian-pakker til arkitekturer den er vertskap for (kryss-kompilering unngås så mye som mulig).

en: Thus, to produce binaries for the <literal>arm64</literal> architecture, the project has <literal>arm64</literal> machines available. The <emphasis>buildd</emphasis> program runs on them continuously and creates binary packages for <literal>arm64</literal> from source packages sent by Debian developers.
nb-NO: For å frembringe binærfiler for <literal>arm64</literal>-arkitekturen, har prosjektet <literal>amd64</literal>-maskiner tilgjengelige. <emphasis>Buildd</emphasis>-programmmet kjører kontinuerlig på maskinene, og lager binærfiler for <literal>ARM64</literal> fra kildepakker som sendes inn av Debian utviklerne.

en: This software is used on all the computers serving as autobuilders for Debian. By extension, the term <emphasis>buildd</emphasis> frequently is used to refer to these machines, which are generally reserved solely for this purpose.
nb-NO: Denne programvaren brukes på alle datamaskinene som utfører autobygging for Debian. Som en videreføring blir begrepet <emphasis>buildd</emphasis> ofte brukt for å referere til disse maskinene, som vanligvis er reservert utelukkende for dette formålet.

en: Migration to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>
nb-NO: Migrasjon til <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>

en: A bit later, the package will have matured; compiled on all the architectures, it will not have undergone recent modifications. It is then a candidate for inclusion in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution — a group of <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> packages chosen according to some quantifiable criteria. Every day a program automatically selects the packages to include in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, according to elements guaranteeing a certain level of quality:
nb-NO: Senere blir pakken mer moden. Den er bygget på alle arkitekturer, og har ikke blitt endret nylig. Da er den en kandidat for å bli tatt inn i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>-distribution – en gruppe av <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-pakker valgt i henhold til noen målbare kriterier. Hver dag velger et program automatisk pakker som skal med i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, etter kriterier som sikrer et visst kvalitetsnivå:

en: successful compilation on all officially supported architectures;
nb-NO: vellykket bygging på alle offisielt støttede arkitekturer;

en: lack of critical bugs, or, at least fewer than the version currently included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>;
nb-NO: mangel av kritiske feil, eller i det minste færre enn i den versjon som for tiden er med i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>;

en: at least 5 days spent in <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, which is usually sufficient time to find and report any serious problems (successfully passing the package's own test suite, if it has one, reduces that time);
nb-NO: minst 5 dager brukt i <emphasis role="distribution">Ustabil</emphasis>, som vanligvis er tilstrekkelig tid til å finne og rapportere eventuelle alvorlige problemer (vellykket passering av pakkens egen testpakke, hvis den har en, reduserer den tiden);

en: dependencies that can be satisfied in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, or that can at least be moved there together with the package in question;
nb-NO: avhengigheter som er tilgjengelig i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, eller som i det minste kan flyttes dit sammen med den pakken det gjelder;

en: automatic quality tests of the package (<emphasis role="pkg">autopkgtest</emphasis>) — if defined — don't show any regression.
nb-NO: automatic quality tests of the package (<emphasis role="pkg">autopkgtest</emphasis>) — hvis definert – viser ingen regresjon.

en: This system is clearly not infallible; critical bugs are regularly found in packages included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Still, it is generally effective, and <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> poses far fewer problems than <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, being for many, a good compromise between stability and novelty.
nb-NO: Dette systemet er helt klart ikke ufeilbarlig. Kritiske feil finnes ofte i pakker som inngår i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Likevel, det er i alminnelighet effektivt, og <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> gir langt færre problemer enn <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, og er for mange et godt kompromiss mellom stabilt og nytt.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Limitations of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>
nb-NO: <emphasis>MERK</emphasis> Begrensninger med <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>

en: While very interesting in principle, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> does have some practical problems: the tangle of cross-dependencies between packages is such that a package can rarely move there completely on its own. With packages all depending upon each other, it is sometimes necessary to migrate a large number of packages simultaneously, which is impossible when some are uploading updates regularly. On the other hand, the script identifying the families of related packages works hard to create them (this would be an NP-complete problem, for which, fortunately, we know some good heuristics). This is why we can manually interact with and guide this script by suggesting groups of packages, or imposing the inclusion of certain packages in a group, even if this temporarily breaks some dependencies. This functionality is accessible to the Release Managers and their assistants.
nb-NO: Mens den i prinsippet er meget interessant, har <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> noen praktiske problemer: En floke med kryssavhengigheter mellom pakker gjør at det er sjelden en pakke kan flyttes dit uten videre. Med pakker som er helt avhengig av hverandre, er det noen ganger nødvendig å overføre et stort antall pakker samtidig, noe som er umulig når noen laster opp oppdateringer med jevne mellomrom. På den annen side, skriptet som identifiserer grupper med beslektede pakker, jobber hardt for å få dem til (dette ville være et NP-komplett problem, som vi heldigvis vet om noen gode metoder å bruke til å finne ut av det med). Derfor kan utgivelsesadministratorer og deres assistenter manuelt styre skriptet ved å foreslå grupper av pakker, eller å pålegge å inkludere visse pakker i en gruppe, selv om dette midlertidig bryter med noen avhengigheter.

en: Recall that an NP-complete problem is of an exponential algorithmic complexity according to the size of the data, here being the length of the code (the number of figures) and the elements involved. The only way to resolve it is frequently to examine all possible configurations, which could require enormous means. A heuristic is an approximate, but satisfying, solution.
nb-NO: Husk at et NP-komplett problem er av en eksponentiell algoritmisk kompleksitet etter størrelsen på data, her lengden av koden (antall siffer) og berørte elementer. Den eneste måten å løse det er på er ved å undersøke alle mulige oppsett, som kan kreve store ressurser. Mer realistisk kan det være å bruke enklere metoder for finne omtrentlig, men tilfredsstillende løsninger.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The Release Manager
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Utgivelsesadministratoren

en: <primary>Release Manager</primary>
nb-NO: <primary>Utgivelsesadministrator</primary>

en: Release Manager is an important title, associated with heavy responsibilities. The bearer of this title must, in effect, manage the release of a new, stable version of Debian, and define the process for development of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> until it meets the quality criteria for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>. They also define a tentative schedule (not always followed).
nb-NO: Utgiveradministrator er en viktig tittel, forbundet med et tungt ansvar. Den som bærer tittelen må i praksis administrere utgivelsen av en ny, stabil versjon av Debian, og bestemme prosessen for utvikling av <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> til den når kvalitetskriteriene for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>. De setter opp også en tentativ tidsplan (som ikke alltid blir fulgt).

en: The Promotion from <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> to <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>
nb-NO: Opprykk fra <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> til <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>

en: Let us suppose that our package is now included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. As long as it has room for improvement, its maintainer must continue to improve it and restart the process from <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> (but its later inclusion in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> is generally faster: unless it changed significantly, all of its dependencies are already available). When it reaches perfection, the maintainer has completed their work. The next step is the inclusion in the <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> distribution, which is, in reality, a simple copy of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> at a moment chosen by the Release Manager. Ideally, this decision is made when the installer is ready, and when no program in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> has any known critical bugs.
nb-NO: La oss gå ut fra at vår pakke nå er kommet med i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Så lenge det er rom for forbedring, må den vedlikeholdsansvarlige fortsette å forbedre den, og starte prosessen fra <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> (men å få den med i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> senere går vanligvis raskere: Med mindre den har endret seg betydelig, er alle avhengigheter på plass allerede). Når den er perfekt, er vedlikeholderen ferdig med sitt arbeid. Det neste trinnet er å legge den inn i <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-distribusjonen, som i realiteten er en enkel kopi av <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> på et tidspunkt valgt av utgivelsesadministratoren. Ideelt sett blir beslutningen tatt når installasjonsprogrammet er ferdig, og når ingen programmer i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> har noen kjente kritiske feil.

en: Since this moment never truly arrives, in practice, Debian must compromise: remove packages whose maintainer has failed to correct bugs on time, or agree to release a distribution with some bugs in the thousands of programs. The Release Manager will have previously announced a freeze period, during which each update to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> must be approved. The goal here is to prevent any new version (and its new bugs), and to only approve updates fixing bugs.
nb-NO: Siden dette øyeblikket i praksis aldri vil inntreffe, må Debian kompromisse: Ta ut pakker der vedlikeholder har unnlatt å rette feil i tide, eller godta i å utgi en distribusjon med noen bugs i blant tusenvis av programmer. Utgiveransvarlig har tidligere annonsert en frys-periode, der hver oppdatering av <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> må godkjennes. Målet her er å forhindre nye versjoner (og dets nye feil), og kun godkjenne oppdateringer som fikser feil.

en: A package's path through the various Debian versions
nb-NO: En pakkes bevegelse gjennom de ulike Debian-versjonene

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Freeze: the home straight
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Frys: på oppløpssiden

en: <primary>freeze</primary>
nb-NO: <primary>frys</primary>

en: During the freeze period, development of the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution is blocked; no more automatic updates are allowed. Only the Release Managers are then authorized to change packages, according to their own criteria. The purpose is to prevent the appearance of new bugs by introducing new versions; only thoroughly examined updates are authorized when they correct significant bugs.
nb-NO: Under frys-perioden er <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>-distribusjonen blokkert. Ingen flere automatiske oppdateringer er tillatt. Bare utgivelsesadministratorene har deretter lov til å endre pakker, i henhold til sine kriterier. Hensikten er å forhindre at nye feil oppstår ved å ta inn nye versjoner. Nøye undersøkte oppdateringer blir bare godkjent når de korrigerer betydelige feil.

en: At the end of the journey, our hypothetical package is now included in the stable distribution. This journey, not without its difficulties, explains the significant delays separating the Debian Stable releases. This contributes, over all, to its reputation for quality. Furthermore, the majority of users are satisfied using one of the three distributions simultaneously available. The system administrators, concerned above all about the stability of their servers, don't need the latest and greatest version of GNOME; they can choose Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, and they will be satisfied. End users, more interested in the latest versions of GNOME or KDE Plasma than in rock-solid stability, will find Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> to be a good compromise between a lack of serious problems and relatively up-to-date software. Finally, developers and more experienced users may blaze the trail, testing all the latest developments in Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> right out of the gate, at the risk of suffering the headaches and bugs inherent in any new version of a program. To each their own Debian!
nb-NO: På slutten av reisen er vår hypotetiske pakke nå inkludert i den stabile distribusjonen. Denne reisen, som ikke er uten problemer, forklarer de betydelige forsinkelsene mellom stabile Debianutgivelser. Årsaken til tidsbruket bidrar mer enn noe, til ryktet om høy kvalitet. Videre er de fleste av brukerne fornøyd med en av tre distribusjoner som er tilgjengelig samtidig. Systemadministratorene som fremfor alt er opptatt av stabiliteten til tjenermaskinene sine, trenger ikke den nyeste og beste versjonen av GNOME. De kan velge Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, og er fornøyd med den. Sluttbrukere som er mer interessert i de nyeste versjonene av GNOME eller KDE Plasma enn i bunnsolid stabilitet, vil finne at Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> er et godt kompromiss mellom fravær av seriøse problemer og relativt oppdatert programvare. Og utviklere og erfarne brukere kan velge å leve på knivseggen og teste de siste nyvinningene i Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> rett ut av boksen, med fare for å oppleve den hodepine og feil som følger med en ny versjon av et program. Debian til hver især!

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> GNOME and KDE Plasma, graphical desktop environments
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> GNOME og KDE Plasma, grafiske skrivebordsmiljøer

en: A desktop environment is a set of programs grouped together to allow easy management of the most common operations through a graphical interface. They generally include a file manager, office suite, web browser, e-mail program, multimedia accessories, etc. The most visible difference resides in the choice of the graphical library used: GNOME has chosen GTK+ (free software licensed under the LGPL), and the KDE community has selected Qt (a company-backed project, available nowadays both under the GPL and a commercial license). <ulink type="block" url="https://www.gnome.org/" /> <ulink type="block" url="https://kde.org/" />
nb-NO: Et skrivebordsmiljø er et sett med programmer som hører sammen for å gi enkel administrasjon av de vanligste operasjonene gjennom et grafisk grensesnitt. Vanligvis inkluderer de en filbehandler, kontorpakke, nettleser, e-postprogram, multimediatilbehør, etc. Den mest synlige forskjellen ligger i valg av grafisk bibliotek som brukes: GNOME har valgt GTK+ (fri programvare lisensiert under LGPL), og KDE-fellesskapet har valgt Qt (et selskapstøttet prosjekt, som i dag er tilgjengelig både under GPL og en kommersiell lisens). <ulink type="block" url="https://www.gnome.org/" /> <ulink type="block" url="https://www.kde.org/" />

en: Chronological path of a program packaged by Debian
nb-NO: Hvordan en pakke beveger seg gjennom Debian kronologisk

en: The <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> and <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis> Status
nb-NO: Statusene <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> og <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>

en: <primary>Long Term Support</primary>
nb-NO: <primary>Langvarig støtte</primary>

en: <primary>LTS</primary><seealso>Long Term Support</seealso>
nb-NO: <primary>LTS</primary><seealso>Langvarig støtte</seealso>

en: <primary>support</primary><secondary>Long Term Support (LTS)</secondary>
nb-NO: <primary>støtte</primary><secondary>Langvarig støtte (LTS)</secondary>

en: Each <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> release has an expected lifetime of about 5 years and given that releases tend to happen every 2 years, there can be up to 3 supported releases at a given point of time. When a new stable release happens, the former release becomes <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> and the one even before becomes <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>.
nb-NO: Hver <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-utgave har en forventet levetid på ca 5 år, og gitt at utgivelser pleier å komme hvert 2. år, kan det være opp til tre utgivelser som støttes på et gitt tidspunkt. Når en ny stabil utgivelse kommer, blir den tidligere utgivelsen <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, og den enda tidligere <emphasis role="distribution"> Oldoldstable </emphasis>.

en: This Long Term Support (LTS) of Debian releases is a recent initiative: individual contributors and companies joined forces to create the Debian LTS team. Older releases which are no longer supported by the Debian security team fall under the responsibility of this new team.
nb-NO: Denne langvarige støtten (LTS) for Debian-utgaver er av ny dato. Individuelle bidragsytere og bedrifter har gått sammen om å opprette Debian LTS-gruppen. Eldre utgivelser som ikke lenger støttes av Debians sikkerhetsgruppe kommer inn under ansvarsområdet til denne nye gruppen.

en: The Debian security team handles security support in the current <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> release and also in the <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> release (but only for as long as is needed to ensure one year of overlap with the current stable release). This amounts roughly to three years of support for each release. The Debian LTS team handles the last (two) years of security support so that each release benefits from at least 5 years of support and so that users can upgrade from version N to N+2, for example, from Debian 9 <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis> to Debian 11 <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS" />
nb-NO: Debian sikkerhetsteam håndterer sikkerhetsstøtte i den til enhver tid aktuelle <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-utgaven, og også i <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>-utgaven (men bare så lenge det er nødvendig for å sikre ett års overlapping med den nåværende stabile utgaven). Dette utgjør om lag tre år med støtte for hver utgivelse. Debian LTS-teamet håndterer de siste (to) år med sikkerhetsstøtte slik at hver utgivelse drar nytte av minst 5 år med støtte, og slik at brukerne kan oppgradere fra versjon N til N + 2, for eksempel fra Debian 9 <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis> to Debian 11 <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS" />

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Companies sponsoring the LTS effort
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> Bedrifter som støtter LTS-satsingen

en: Long Term Support is a difficult commitment to make in Debian because volunteers tend to avoid the work that is not very fun. And providing security support for 5 year old software is — for many contributors — a lot less fun than packaging new upstream versions or developing new features.
nb-NO: Langvarig støtte er en vanskelig forpliktelse å få til i Debian, fordi frivillige har tendens til å unngå det arbeidet som ikke er veldig gøy. Å gi sikkerhetsstøtte til 5 år gammel programvare er – for mange bidragsytere – mye mindre moro enn å pakke nye oppstrøms versjoner, eller utvikle nye funksjoner.

en: To bring this project to life, the project counted on the fact that long term support was particularly relevant for companies and that they would be willing to mutualize the cost of this security support.
nb-NO: Prosjektet startet under den forutsetning at langvarig støtte var spesielt relevant for bedrifter, og at de ville være villige til å dele kostnadene for denne sikkerhetsstøtten.

en: The project started in June 2014: some organizations allowed their employees to contribute part-time to Debian LTS while others preferred to sponsor the project with money so that Debian contributors get paid to do the work that they would not do for free. Most Debian contributors willing to be paid to work on LTS got together to create a clear sponsorship offer managed by Freexian (Raphaël Hertzog's company): <ulink type="block" url="https://www.freexian.com/services/debian-lts.html" />
nb-NO: Prosjektet startet i juni 2014. Noen organisasjoner tillot sine ansatte å bidra på deltid til Debian LTS, mens andre foretrakk å støtte prosjektet med penger slik at Debians bidragsytere får betalt for å gjøre det arbeidet som de ikke ville gjøre gratis. De fleste av Debians bidragsytere som var villige til å bli betalt for å jobbe på LTS, kom sammen for å skape et klart fadderskapstilbud administrert av Freexian (Raphaël Hertzogs selskap): <ulink type="block" url="https://www.freexian.com/services/debian-lts.html" />

en: In the Debian LTS team, the volunteers work on packages they care about while the paid contributors prioritize packages used by their sponsors.
nb-NO: I Debian LTS-teamet arbeider de frivillige jobber med pakker de bryr seg om, mens de betalte bidragsyterne prioriterer pakker som blir brukt av støttespillerne deres.

en: The project is always looking for new sponsors: What about your company? Can you let an employee work part-time on long term support? Can you allocate a small budget for security support? <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS/Funding" />
nb-NO: Prosjektet er alltid på utkikk etter nye støttespillere: Hva med din bedrift? Kan du la en ansatt jobbe deltid med langvarig støtte? Kan du tildele et lite budsjett til sikkerhetsstøtte? <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS/Funding" />
