0 - en to nb-NO translation catalogue (72 entries)

en: Existing Setup
nb-NO: Gjeldende installasjon

en: Reuse
nb-NO: Gjenbruk

en: Migration
nb-NO: Migrering

en: Analyzing the Existing Setup and Migrating
nb-NO: Analyse av gjeldende oppsett og migrering

en: Any computer system overhaul should take the existing system into account. This allows reuse of available resources as much as possible and guarantees interoperability of the various elements comprising the system. This study will introduce a generic framework to follow in any migration of a computing infrastructure to Linux.
nb-NO: Enhver utbedring av datasystemer bør ta det eksisterende systemet med i betraktningen. Dette gjør det mulig å gjenbruke tilgjengelige ressurser så langt som mulig, og garanterer samvirke mellom de ulike elementene som inngår i systemet. Denne studien vil introdusere et generisk rammeverk som kan følges ved alle migreringer av datainfrastruktur til Linux.

en: Coexistence in Heterogeneous Environments
nb-NO: Sameksistens i ikke-ensartede omgivelser

en: <primary>environment</primary><secondary>heterogeneous environment</secondary>
nb-NO: <primary>omgivelser</primary><secondary>ikke-ensartede omgivelser</secondary>

en: Debian integrates very well in all types of existing environments and plays well with any other operating system. This near-perfect harmony comes from market pressure which demands that software publishers develop programs that follow standards. Compliance with standards allows administrators to switch out programs: clients or servers, whether free or not.
nb-NO: Debian integreres godt i alle typer eksisterende miljøer, og samspiller godt med andre operativsystemer. Denne nesten perfekte harmoni kommer fra markedpress som krever at de som gir ut programvare, utvikler programmer som følger standarder. Å følge standarder tillater administratorer å bytte ut programmer: Klienter eller tjenere, uansett om de er frie eller ikke.

en: Integration with Windows Machines
nb-NO: Integrasjon med Windows-maskiner

en: Samba's SMB/CIFS support ensures excellent communication within a Windows context. It shares files and print queues to Windows clients and includes software that allows a Linux machine to use resources available on Windows servers.
nb-NO: Sambas SMB/CIFS-støtte sikrer god kommunikasjon innenfor en Windowskontekst. Den deler ut filer og utskriftskøer til Windows-klienter, og inkluderer programvare som lar en Linux-maskin bruke ressurser tilgjengelig på Windows-tjenere.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Samba
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> Samba

en: The latest version of Samba can replace most of the Windows features: from those of a simple Windows NT server (authentication, files, print queues, downloading printer drivers, DFS, etc.) to the most advanced one (a domain controller compatible with Active Directory).
nb-NO: Den nyeste versjonen av Samba kan erstatte det meste av egenskapene i Windows: Fra dem i en enkel Windows NT-tjenermaskin (autentisering, filer, utskriftskøer, nedlasting av skriverdrivere, DFS, etc.) til de mest avanserte (en domenekontroller som kan erstatte Active Directory).

en: Integration with macOS machines
nb-NO: Integrasjon med maxOS-maskiner

en: macOS machines provide, and are able to use, network services such as file servers and printer sharing. These services are published on the local network, which allows other machines to discover them and make use of them without any manual configuration, using the Bonjour implementation of the Zeroconf protocol suite. Debian includes another implementation, called Avahi, which provides the same functionality.
nb-NO: maxOS-maskiner tilbyr, og er i stand til å bruke, nettverkstjenester som filtjenere og skriverdeling. Disse tjenestene er publisert på det lokale nettverket, noe som tillater andre maskiner å oppdage, og gjøre bruk av dem, uten manuelt oppsett, ved hjelp av Bonjour-implementasjonen av Zeroconf-protokollsuiten. Debian inkluderer en annen implementasjon, kalt Avahi, som gir samme funksjonalitet.

en: In the other direction, the Netatalk daemon can be used to provide file servers to macOS machines on the network. It implements the AFP protocol (Apple Filing Protocol, now AppleShare) as well as the required notifications so that the servers can be automatically discovered by the macOS clients.
nb-NO: I den andre retningen kan Netatalk-bakgrunnsprosessen brukes til å tilby filtjenere til maxOS-maskiner i nettverket. Den implementerer AFP protokollen (Apple Filing Protocol, nå AppleShare) samt de nødvendige meldinger, slik at tjenermaskiner automatisk kan oppdages av maxOS-klienter.

en: Older Mac OS networks (before OS X) used a different protocol called AppleTalk. For environments involving machines using this protocol, Netatalk also provides the AppleTalk protocol (in fact, it started as a reimplementation of that protocol). It ensures the operation of the file server and print queues, as well as time server (clock synchronization). Its router function allows interconnection with AppleTalk networks.
nb-NO: Eldre Mac OS-nettverk (før OS X) brukte en annen protokoll kalt AppleTalk. For miljøer som involverer maskiner som bruker denne protokollen, tilbyr Netatalk også AppleTalk-protokollen (faktisk startet det som en reimplementering av den protokollen). Det sikrer driften av filtjeneren og utskriftskøer, samt tidstjener (klokkesynkronisering ). Ruterfunksjonen dens tillater samtrafikk med AppleTalk-nettverk.

en: Integration with Other Linux/Unix Machines
nb-NO: Integrasjon med andre Linux/Unix-maskiner

en: Finally, NFS (Network File System) and NIS (Network Information Service), both included, guarantee interaction with Unix systems. NFS ensures file server functionality, while NIS creates user directories. The BSD printing layer, used by most Unix systems, also allows sharing of print queues.
nb-NO: Til slutt: Både NFS (Network File System) og NIS (Network Information Service), som begge er inkludert, garanterer samspill med Unix-systemer. NFS sikrer filtjenerfunksjonalitet, mens NIS står for brukerkataloger. BSD-utskriftslaget, som brukes av de fleste Unix-systemer, gjør det også mulig å dele utskriftskøer.

en: Coexistence of Debian with OS X, Windows and Unix systems
nb-NO: Sameksistens mellom Debian, OS X, Windows og Unix-systemer

en: How To Migrate
nb-NO: Hvordan migrere

en: <primary>migration</primary>
nb-NO: <primary>migrering</primary>

en: In order to guarantee continuity of the services, each computer migration must be planned and executed according to the plan. This principle applies regardless of which operating system is used.
nb-NO: For å sikre kontinuitet i tjenestene må hver datamaskin-migrering planlegges og gjennomføres etter planen. Dette prinsippet gjelder uansett hvilket operativsystem som brukes.

en: Survey and Identify Services
nb-NO: Kartlegge og identifisere tjenester

en: As simple as it seems, this step is essential. A serious administrator truly knows the principal roles of each server, but such roles can change, and sometimes experienced users may have installed “wild” services. Knowing that they exist will at least allow you to decide what to do with them, rather than delete them haphazardly.
nb-NO: Selv om det ser enkelt ut, er dette trinnet helt nødvendig. En seriøs administrator kjenner virkelig de viktigste oppgavene til hver tjenermaskin, men slike roller kan endre seg, og noen ganger kan erfarne brukere ha installert «ville» tjenester. Å vite at de eksisterer vil i det minste tillate deg å bestemme hva du skal gjøre med dem, heller enn å slette dem på måfå.

en: For this purpose, it is wise to inform your users of the project before migrating the server. To involve them in the project, it may be useful to install the most common free software programs on their desktops prior to migration, which they will come across again after the migration to Debian; LibreOffice and the Mozilla suite are the best examples here.
nb-NO: I dette henseende er det fornuftig å informere brukerne om prosjektet før tjenermaskinen migreres. For å involvere dem i prosjektet kan det være nyttig å installere de vanligste fritt tilgjengelige programmene på datamaskinen deres før migreringen, de samme programmene de vil møte igjen etter overgangen til Debian; LibreOffice og VLC er de beste eksemplene her.

en: Network and Processes
nb-NO: Nettverk og prosesser

en: <primary>network</primary><secondary><command>nmap</command></secondary>
nb-NO: <primary>nettverk</primary><secondary><command>nmap</command></secondary>

en: The <command>nmap</command> tool (in the package with the same name) will quickly identify Internet services hosted by a network connected machine without even requiring to log in to it. Simply call the following command on another machine connected to the same network:
nb-NO: Verktøyet <command>nmap</command> (i pakken med samme navn) vil raskt identifisere internettjenester som kjører på en nettverkstilkoblet maskin uten engang å kreve innlogging. Bare kjør følgende kommando på en annen maskin koblet til samme nettverk:

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Use <command>ss</command> to find the list of available services
nb-NO: <emphasis>ALTERNATIV</emphasis> Bruk <command>ss</command> for å finne listen med tilgjengelige tjenester

en: <primary>network</primary><secondary><command>ss</command></secondary>
nb-NO: <primary>nettverk</primary><secondary><command>ss</command></secondary>

en: On a Linux machine, the <command>ss -anptu</command> command will show the list of active or pending TCP sessions, as well as UDP ports on which running programs are listening. This facilitates identification of services offered on the network.
nb-NO: På en Linux-maskin vil kommandoen <command>ss -anptu</command> vise listen over aktive eller ventende TCP-økter, samt UDP-porter som kjørende programmer lytter til. Dette gjør det mulig å identifisere tjenestene som tilbys på nettet.

en: <emphasis>GOING FURTHER</emphasis> IPv6
nb-NO: <emphasis>FOR VIDEREKOMMENDE</emphasis> IPv6

en: <primary>network</primary><secondary>IPv6</secondary>
nb-NO: <primary>nettverk</primary><secondary>IPv6</secondary>

en: Some network commands may work either with IPv4 (the default usually) or with IPv6. These include the <command>nmap</command> and <command>ss</command> commands, but also others, such as <command>route</command> or <command>ip</command>. The convention is that this behavior is enabled by the <parameter>-6</parameter> command-line option.
nb-NO: Noen nettverkskommandoer vil virke enten med IPv4 (vanligvis forvalgt), eller med IPv6. Disse innkluderer <command>nmap</command>, og <command>ss</command>-kommandoer, men også andre, som <command>route</command> eller <command>ip</command>. Det normale er at IPv6-støtte aktiveres ved å legge til <parameter>-6</parameter> på kommandolinjen.

en: If the server is a Unix machine offering shell accounts to users, it is interesting to determine if processes are executed in the background in the absence of their owner. The command <command>ps auxw</command> displays a list of all processes with their user identity. By checking this information against the output of the <command>who</command> or <command>w</command> commands, which give a list of logged in users, it is possible to identify rogue or undeclared servers or programs running in the background. Looking at <filename>crontabs</filename> (tables listing automatic actions scheduled by users) will often provide interesting information on functions fulfilled by the server (a complete explanation of <command>cron</command> is available in <xref linkend="sect.task-scheduling-cron-atd" />).
nb-NO: Hvis tjenermaskinen er en Unix-maskin med skallkontoer til brukere, er det interessant å finne ut om prosesser kjører i bakgrunnen i eierens fravær. Kommandoen <command>ps auxw</command> viser en liste med alle prosesser med tilhørende brukerid. Ved å sjekke denne informasjonen opp mot resultatet av <command>who</command>- eller <command>w</command>-kommandoen, som gir en liste over innloggede brukere, er det mulig å identifisere problematiske eller ikke synlige tjenere eller programmer som kjører i bakgrunnen. Å se på <filename>crontabs</filename> (tabeller som automatisk lister handlinger satt opp av brukere) vil ofte gi interessant informasjon om oppgaver tjeneren utfører (en full forklaring av <command>cron</command> er tilgjengelig på <xref linkend="sect.task-scheduling-cron-atd" />).

en: In any case, it is essential to backup your servers: this allows recovery of information after the fact, when users will report specific problems due to the migration.
nb-NO: Uansett er det viktig å ta sikkerhetskopi av dine tjenermaskiner: Det tillater gjenoppretting av informasjon i ettertid, når brukere rapporterer spesifikke problemer som følge av migreringen.

en: Backing up the Configuration
nb-NO: Sikkerhetskopi av oppsettet

en: It is wise to retain the configuration of every identified service in order to be able to install the equivalent on the updated server. The bare minimum is to make a backup copy of the configuration files.
nb-NO: Det er lurt å beholde oppsettet til hver identifiserte tjeneste for å kunne installere den tilsvarende på den oppdaterte tjenermaskinen. Minstekravet er å lage en sikkerhetskopi av oppsettsfilene.

en: For Unix machines, the configuration files are usually found in <filename>/etc/</filename>, but they may be located in a sub-directory of <filename>/usr/local/</filename>. This is the case if a program has been installed from sources, rather than with a package. In some cases, one may also find them under <filename>/opt/</filename>.
nb-NO: For Unix-maskiner finnes oppsettsfilene vanligvis i <filename>/etc/</filename>, men de kan befinne seg i en underkatalog av <filename>/usr/local/</filename>. Dette er tilfellet dersom et program har blitt installert fra kildekoden, i stedet for som en pakke. I noen tilfeller kan man også finne dem under <filename>/opt/</filename>.

en: For data managing services (such as databases), it is strongly recommended to export the data to a standard format that will be easily imported by the new software. Such a format is usually in text mode and documented; it may be, for example, an SQL dump for a database, or an LDIF file for an LDAP server.
nb-NO: For administrative datatjenester (for eksempel databaser) er det sterkt anbefalt å eksportere dataene til et standard format som vil være lett for den nye programvaren å importere. Et slikt format er vanligvis i tekstmodus og dokumentert; det kan for eksempel være en SQL-utskift av en database, eller en LDIF-fil for en LDAP-tjener.

en: Database backups
nb-NO: Sikkerhetskopi av databaser

en: Each server software is different, and it is impossible to describe all existing cases in detail. Compare the documentation for the existing and the new software to identify the exportable (thus, re-importable) portions and those which will require manual handling. Reading this book will clarify the configuration of the main Linux server programs.
nb-NO: Hver tjenerprogramvare er forskjellig, og det er umulig å beskrive alle eksisterende tilfeller i detalj. Sammenlign dokumentasjon for den eksisterende og den nye programvaren for å identifisere hvilke deler som kan eksporteres (og dermed lastes inn igjen), og de som vil kreve manuell håndtering. Å lese denne boken vil avklare oppsettet av de viktigste Linux-tjenerprogrammene.

en: Taking Over an Existing Debian Server
nb-NO: Å overta en eksisterende Debian-tjenermaskin

en: <primary>recovering a Debian machine</primary>
nb-NO: <primary>gjenopprette en Debian-maskin</primary>

en: <primary>exploring a Debian machine</primary>
nb-NO: <primary>utforske en Debian-maskin</primary>

en: <primary>taking over a Debian server</primary>
nb-NO: <primary>ta over en Debian-tjenermaskin</primary>

en: To effectively take over its maintenance, one may analyze a machine already running with Debian.
nb-NO: For effektivt å ta over vedlikeholdet av maskinen kan man analysere en maskin som allerede kjører med Debian.

en: The first file to check is <filename>/etc/debian_version</filename>, which usually contains the version number for the installed Debian system (it is part of the <emphasis>base-files</emphasis> package). If it indicates <literal><replaceable>codename</replaceable>/sid</literal>, it means that the system was updated with packages coming from one of the development distributions (either testing or unstable).
nb-NO: Den første filen som bør sjekkes er <filename>/etc/debian_version</filename>, som vanligvis inneholder versjonsnummeret for det installerte Debian-systemet (det er en del av pakken <emphasis>base-files</emphasis>). Hvis den indikerer <literal><replaceable>codename</replaceable>/sid</literal>, betyr det at systemet ble oppdatert med pakker som kommer fra en av utviklingsdistribusjonene (enten testing eller unstable).

en: The <command>apt-show-versions</command> program (from the Debian package of the same name) checks the list of installed packages and identifies the available versions. <command>aptitude</command> can also be used for these tasks, albeit in a less systematic manner.
nb-NO: Programmet <command>apt-show-versions</command> (fra Debian-pakken med samme navn) sjekker listen over installerte pakker, og identifiserer de tilgjengelige versjonene. <command>aptitude</command> kan også brukes til disse oppgavene, om enn på en mindre systematisk måte.

en: A glance at the <filename>/etc/apt/sources.list</filename> file (and <filename>/etc/apt/sources.list.d/</filename> directory) will show where the installed Debian packages likely came from. If many unknown sources appear, the administrator may choose to completely reinstall the computer's system to ensure optimal compatibility with the software provided by Debian.
nb-NO: Et blikk på <filename>/etc/apt/sources.list</filename>-filen (og <filename>/etc/apt/sources.list.d/</filename>-katalogen) viser hvor de installerte Debian-pakker sannsynligvis kommer fra. Hvis mange ukjente kilder vises, kan administratoren velge å fullstendig installere maskinens system på nytt for å sikre optimal samvirke med programvaren levert av Debian.

en: The <filename>sources.list</filename> file is often a good indicator: the majority of administrators keep, at least in comments, the list of APT sources that were previously used. But you should not forget that sources used in the past might have been deleted, and that some random packages grabbed on the Internet might have been manually installed (with the help of the <command>dpkg</command> command). In this case, the machine is misleading in its appearance of being a “standard” Debian system. This is why you should pay attention to any indication that will give away the presence of external packages (appearance of <filename>deb</filename> files in unusual directories, package version numbers with a special suffix indicating that it originated from outside the Debian project, such as <literal>ubuntu</literal> or <literal>lmde</literal>, etc.).
nb-NO: Filen <filename>sources.list</filename> er ofte en god indikator: flertallet av administratorene beholder, i alle fall utkommentert, listen over APT-kilder som tidligere ble brukt. Men du bør ikke glemme at tidligere brukte kilder kan ha blitt slettet, og at noen tilfeldige pakker tatt fra Internettet kan ha blitt installert manuelt (ved hjelp av <command>dpkg</command>-kommandoen). I slike tilfeller fremstår maskinen misvisende som å være et «standard» Debian-system. Dette er grunnen til at du bør være oppmerksom på enhver indikasjon som vil avdekke tilstedeværelsen av eksterne pakker (forekomsten av <filename>deb</filename>-filer i uvanlige kataloger, pakkeversjonsnumre med en spesiell endelse som indikerer at de stammer fra kilder utenfor Debian-prosjektet, som for eksempel <literal>ubuntu</literal> eller <literal>lmde</literal>, etc.).

en: Likewise, it is interesting to analyze the contents of the <filename>/usr/local/</filename> directory, whose purpose is to contain programs compiled and installed manually. Listing software installed in this manner is instructive, since this raises questions on the reasons for not using the corresponding Debian package, if such a package exists.
nb-NO: På samme måte er det interessant å analysere innholdet av <filename>/usr/local/</filename>-katalogen, hvis formål er å inneholde programmer kompilert og installert manuelt. Opplisting av programvare installert på denne måten er instruktivt, siden dette reiser spørsmålet om hvorfor den tilsvarende Debian-pakken ikke brukes, hvis en slik pakke eksisterer.

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> <emphasis role="pkg">cruft</emphasis>/<emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis>, <emphasis role="pkg">debsums</emphasis>, and <emphasis role="pkg">apt-show-versions</emphasis>
nb-NO: <emphasis>RASK TITT</emphasis> <emphasis role="pkg">cruft</emphasis>/<emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis>, <emphasis role="pkg">debsums</emphasis> og <emphasis role="pkg">apt-show-versions</emphasis>

en: The <emphasis role="pkg">cruft</emphasis> and <emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis> packages propose to list the available files that are not owned by any package. They have some filters (more or less effective, and more or less up to date) to avoid reporting some legitimate files (files generated by Debian packages, or generated configuration files not managed by <command>dpkg</command>, etc.).
nb-NO: Pakkene <emphasis role="pkg">cruft</emphasis> og <emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis> tilbyr opplisting av tilgjengelige filer som ikke eies av noen pakker. Den har noen filtre (mer eller mindre effektive, og mer eller mindre oppdatert) for å unngå rapportering av noen legitime filer (dem generert av Debian-pakker, eller genererte oppsettsfiler som ikke er styrt av <command>dpkg</command>, osv.).

en: Be careful to not blindly delete everything that <command>cruft</command> and <command>cruft-ng</command> might list!
nb-NO: Vær forsiktig: Ikke slett blindt alt det <command>cruft</command> og <command>cruft-ng</command> lister opp!

en: The <emphasis role="pkg">debsums</emphasis> package allows to check the MD5 hashsum of each file installed by a package against a reference hashsum and can help to determine, which files might have been altered (see <xref linkend="sidebar.debsums" />). Be aware that created files (files generated by Debian packages, or generated configuration files not managed by <command>dpkg</command>, etc.) are not subject to this check.
nb-NO: <emphasis role="pkg">debsums</emphasis>-pakken gjør det mulig å kontrollere MD5-sjekksummen til hver fil som er installert av en pakke mot en referanse-sjekksum, og kan bidra til å finne ut hvilke filer som kan ha blitt endret (se <xref linkend="sidebar.debsums" />). Vær oppmerksom på at opprettede filer (filer generert av Debian-pakker eller genererte oppsettfiler som ikke administreres av <command>dpkg</command>, etc.), ikke er underlagt denne kontrollen.

en: The <emphasis role="pkg">apt-show-versions</emphasis> package provides a tool to check for installed packages without a package source and can help to determine third party packages (see <xref linkend="sect.apt-show-versions" />).
nb-NO: <emphasis role="pkg">apt-show-versions</emphasis>-pakken inneholder et verktøy for å se etter installerte pakker uten pakkekilde og kan bidra til å bestemme tredjepartspakker (se <xref linkend="sect.apt-show-versions" />).

en: Installing Debian
nb-NO: Installasjon av Debian

en: Once all the required information on the current server is known, we can shut it down and begin to install Debian on it.
nb-NO: Når all nødvendig informasjon om den aktuelle tjenermaskinen er kjent så kan vi slå den av og starte installasjon av Debian.

en: <primary>architecture</primary>
nb-NO: <primary>arkitektur</primary>

en: To choose the appropriate version, we must know the computer's architecture. If it is a reasonably recent PC, it is most likely to be amd64 (older PCs were usually i386). In other cases, we can narrow down the possibilities according to the previously used system.
nb-NO: For å velge den riktige versjonen må vi kjenne datamaskinens arkitektur. Hvis den er en rimelig fersk PC, er den mest sannsynlig en amd64 (eldre PC-er er vanligvis i386). I andre tilfeller kan vi avgrense mulighetene ut fra det systemet som ble brukt tidligere.

en: <xref linkend="tab-corresp" xrefstyle="select: label nopage" /> is not intended to be exhaustive, but may be helpful. Note that it lists Debian architectures which are no longer supported in the current stable release. In any case, the original documentation for the computer is the most reliable source to find this information.
nb-NO: <xref linkend="tab-corresp" xrefstyle="select: label nopage" /> er ikke ment å være en fullstendig oversikt, men kan være nyttig. Vær oppmerksom på at den viser Debian-arkitekturer som ikke lenger støttes i den gjeldende stabile utgivelsen. Uansett er den opprinnelige dokumentasjonen for datamaskinen den mest pålitelige kilden for å finne denne infoen.

en: Matching operating system and architecture
nb-NO: Sammenheng mellom operativsystem og arkitektur

en: Operating System
nb-NO: Operativsystem

en: Architecture(s)
nb-NO: Arkitektur(er)

en: Windows Vista / Windows 7-8-10
nb-NO: Windows Vista/Windows 7-8-10

en: <emphasis>HARDWARE</emphasis> 64 bit PC vs 32 bit PC
nb-NO: <emphasis>MASKINVARE</emphasis> 64-bit PC vs 32-bit PC

en: Most recent computers have 64 bit Intel or AMD processors, compatible with older 32 bit processors; the software compiled for “i386” architecture thus works. On the other hand, this compatibility mode does not fully exploit the capabilities of these new processors. This is why Debian provides the “amd64” architecture, which works for recent AMD chips as well as Intel “em64t” processors (including most of the Core series), which are very similar to AMD64.
nb-NO: De fleste nye datamaskiner har 64-bit Intel- eller AMD-prosessorer, som er kompatible med eldre 32-bit prosessorer; derfor fungerer programvare kompilert for «i386»-arkitekturen. På den annen side, denne kompatibilitetsmodus utnytter ikke fullt ut egenskapene til disse nye prosessorene. Dette er grunnen til Debian leverer «amd64»-arkitekturen, som kjører på AMD-brikker så vel som Intel «em64t»-prosessorer (inkludert de fleste i Core-serien), som er svært lik AMD64.

en: Installing and Configuring the Selected Services
nb-NO: Installasjon og oppsett av de valgte tjenestene

en: Once Debian is installed, we need to individually install and configure each of the services that this computer must host. The new configuration must take into consideration the prior one in order to ensure a smooth transition. All the information collected in the first two steps will be useful to successfully complete this part.
nb-NO: Når Debian er installert trenger man å installere og sette opp hver enkelt av tjenestene denne datamaskinen skal ha. Det nye oppsettet må ta hensyn til det foregående for å sikre en myk overgang. All info som samles inn i de to første trinnene vil være nyttig for å fullføre denne delen.

en: Install the selected services
nb-NO: Installasjon av de valgte tjenestene

en: Prior to jumping into this exercise with both feet, it is strongly recommended that you read the remainder of this book. After that you will have a more precise understanding of how to configure the expected services.
nb-NO: Før du hopper inn i denne øvelsen med begge føttene, er det sterkt anbefalt at du leser resten av denne boken. Etter det du vil ha en mer presis forståelse av hvordan du setter opp de forventede tjenestene.
