0 - en to nb-NO translation catalogue (165 entries)

en: Workstation
nb-NO: Arbeidsstasjon

en: Graphical desktop
nb-NO: Grafisk skrivebord

en: Office work
nb-NO: Kontorarbeid

en: Now that server deployments are done, the administrators can focus on installing the individual workstations and creating a typical configuration.
nb-NO: Nå når tjenerutrullingen er over, så kan administratorene fokusere på installasjon av individuelle arbeidsstasjoner, og lage et typisk oppsett.

en: Configuring the X11 Server
nb-NO: Oppsett av X11-tjeneren

en: <primary>interface</primary><secondary>graphical</secondary>
nb-NO: <primary>grensesnitt</primary><secondary>grafisk</secondary>

en: A brief reminder: X.org is the software component that allows graphical applications to display windows on screen. It includes a driver that makes efficient use of the video card. The features offered to the graphical applications are exported through a standard interface, <emphasis>X11</emphasis> (<emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> contains version <emphasis>X11R7.7</emphasis>).
nb-NO: En kort påminnelse: X.org er programvarekomponenten som lar grafiske programmer vise vinduer på skjermen. Den inkluderer en driver som sikrer effektiv bruk av skjermkortet. Funksjonene som tilbys til de grafiske applikasjonene eksporteres gjennom et standard grensesnitt, <emphasis>X11</emphasis> (<emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> inneholder versjon <emphasis>X11R7.7</emphasis>).

en: <emphasis>PERSPECTIVE</emphasis> X11, XFree86 and X.org
nb-NO: <emphasis>PERSPEKTIV</emphasis> X11, XFree86 og X.org

en: <primary>server</primary><secondary>X</secondary>
nb-NO: <primary>tjener</primary><secondary>X</secondary>

en: <primary>server</primary><secondary>graphical</secondary>
nb-NO: <primary>tjener</primary><secondary>grafisk</secondary>

en: X11 is the graphical system most widely used on Unix-like systems (also available for Windows and Mac OS). Strictly speaking, the term “X11” only refers to a protocol specification, but it is also used to refer to the implementation in practice.
nb-NO: X11 er det grafiske systemet som brukes mest på Unix-lignende systemer (også tilgjengelig for Windows og macOS). Strengt tatt refererer termen «X11» bare til en protokollspesifikasjon, men er også brukt for å referere til den praktiske gjennomføringen.

en: X11 had a rough start, but the 1990s saw XFree86 emerge as the reference implementation because it was free software, portable, and maintained by a collaborative community. However, the rate of evolution slowed down near the end when the software only gained new drivers. That situation, along with a very controversial license change, led to the X.org fork in 2004. This is now the reference implementation, and Debian <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> uses X.org version 7.7.
nb-NO: X11 hadde en tøff start, men på 1990-tallet utviklet XFree86 seg som en referanseimplementering, fordi den var en gratis programvare, overførbar, og vedlikeholdt av et samarbeidende fellesskap. Men utviklingstempoet saknet ned mot slutten når programvaren bare fikk nye drivere. Denne situasjonen, sammen med en svært kontroversiell lisensendring, førte til X.org-forgreningen i 2004. Dette er nå referanseimplementeringen, og Debian <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> bruker X.org version 7.7.

en: Current versions of X.org are able to auto-detect the available hardware: this applies to the video card and the monitor, as well as keyboards and mice; in fact, it is so convenient that the package no longer even creates a <filename>/etc/X11/xorg.conf</filename> configuration file.
nb-NO: Nåværende versjoner av X.org er i stand til automatisk å oppdage den tilgjengelige maskinvaren: Dette gjelder skjermkortet og skjermen, samt tastatur og mus; i virkeligheten er det så praktisk at pakken ikke lenger selv lager en <filename>/etc/X11/xorg.conf</filename>-oppsettsfil.

en: <primary>resolution</primary>
nb-NO: <primary>oppslag</primary>

en: The keyboard configuration is currently set up in <filename>/etc/default/keyboard</filename>. This file is used both to configure the text console and the graphical interface, and it is handled by the <emphasis role="pkg">keyboard-configuration</emphasis> package. Details on configuring the keyboard layout are available in <xref linkend="sect.keyboard-config" />.
nb-NO: Tastaturoppsettet er for tiden definert i <filename>/etc/default/keyboard</filename>. Denne filen brukes både til å sette opp tekstkonsollen og det grafiske grensesnittet, og det håndteres av <emphasis role="pkg">keyboard-configuration</emphasis>-pakken. Detaljer om å sette opp tastaturet er tilgjengelig i <xref linkend="sect.keyboard-config" />.

en: The <emphasis role="pkg">xserver-xorg-core</emphasis> package provides a generic X server, as used by the 7.x versions of X.org. This server is modular and uses a set of independent drivers to handle the many different kinds of video cards. Installing <emphasis role="pkg">xserver-xorg</emphasis> ensures that both the server and at least one video driver are installed.
nb-NO: Pakken <emphasis role="pkg">xserver-xorg-core</emphasis>-pakken gir en generisk X-tjener, som brukes av 7.x versjoner av X.org. Denne serveren er modulbasert, og bruker et sett av uavhengige drivere for å håndtere de mange forskjellige typene av skjermkort. Å installere <emphasis role="pkg">xserver-xorg</emphasis> sørger for at både tjeneren og minst én skjermdriver er installert.

en: Note that if the detected video card is not handled by any of the available drivers, X.org tries using the <literal>vesa</literal> and <literal>fbdev</literal> drivers. VESA is a generic driver that should work everywhere, but with limited capabilities (fewer available resolutions, no hardware acceleration for games and visual effects for the desktop, and so on) while <literal>fbdev</literal> works on top of the kernel's framebuffer device. Nowadays the X server can run without any administrative privileges (this used to be required to be able to configure the screen) and its log file is then stored in the user's home directory in <filename>~/.local/share/xorg/Xorg.0.log</filename>, whereas it is <filename>/var/log/Xorg.0.log</filename> for X servers started with root privileges and for versions older than Debian 9 <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>. That log file is where one would look to know what driver is currently in use. For example, the following snippet matches what the <literal>intel</literal> driver outputs when it is loaded:
nb-NO: Merk at hvis skjermkortet som er oppdaget ikke håndteres av noen av de tilgjengelige driverne, prøver X.org å bruke driverne <literal>vesa</literal> og <literal>fbdev</literal>. VESA er en generisk driver som skal fungere overalt, men med begrensede funksjoner (færre tilgjengelige oppløsninger, ingen maskinvareakselerasjon for spill og visuelle effekter for skrivebordet, og så videre) mens <literal>fbdev</literal> fungerer på toppen av kjernens framebuffer-enhet. I dag kan X-tjeneren kjøre uten noen administrative rettigheter (dette pleide å være nødvendig for å kunne sette opp skjermen), og loggfilen lagres deretter i brukerens hjemmekatalog i <filename>~/.local/share/xorg/Xorg.0.log</filename>, mens det er <filename>/var/log/Xorg.0.log</filename> for X-tjenere startet med rotrettigheter og for versjoner eldre enn Debian 9 <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>. Det er i denne loggfilen man får vite hvilken driver som er i bruk. For eksempel viser følgende tekstsnutt hva <literal>intel</literal>-driveren skriver ut når den er lastet:

en: <primary>video card</primary>
nb-NO: <primary>skjermkort</primary>

en: <emphasis>EXTRA</emphasis> Proprietary drivers
nb-NO: <emphasis>EKSTRA</emphasis> Proprietære drivere

en: Some video card makers (most notably NVIDIA) refuse to publish the hardware specifications that would be required to implement good free drivers. They do, however, provide proprietary drivers that allow using their hardware. This policy is nefarious, because even when the provided driver exists, it is usually not as polished as it should be; more importantly, it does not necessarily follow the X.org updates, which may prevent the latest available driver from loading correctly (or at all). We cannot condone this behavior, and we recommend you avoid these makers and favor more cooperative manufacturers.
nb-NO: Noen skjermkortfabrikanter (spesielt NVIDIA) nekter å publisere de nødvendige maskinvarespesifikasjonene for å implementere gode frie driverrutiner. De leverer, imidlertid, proprietære drivere som gjør det mulig å bruke kortene deres. Denne politikken er lite oppløftende, fordi selv når den medfølgende driverrutinen finnes, er den vanligvis ikke så polert som den skal være. Enda viktigere, følger den ikke nødvendigvis X.Org-oppdateringene, som kan hindre innlasting av den nyest tilgjengelige driverrutinen (eller i det hele tatt). Vi kan ikke godta denne adferden, og anbefaler at du unngår disse produsentene, og heller støtter opp om mer samarbeidende selskaper.

en: If you still end up with such a card, you will find the required packages in the <emphasis>non-free</emphasis> section: <emphasis role="pkg">nvidia-driver</emphasis> for NVIDIA cards. It requires a matching kernel module. Building the module can be automated by installing the package <emphasis role="pkg">nvidia-kernel-dkms</emphasis> (for NVIDIA).
nb-NO: Hvis du fortsatt ender opp med et slikt kort, finner du de nødvendige pakkene i <emphasis>non-free</emphasis>-delen: <emphasis role="pkg">nvidia-driver</emphasis> for NVIDIA-kort. Det krever en samsvarende kjernemodul. Byggingen av modulen kan automatiseres ved å installere pakken <emphasis role="pkg">nvidia-kernel-dkms</emphasis> (for NVIDIA).

en: The <literal>nouveau</literal> project aims to develop a free software driver for NVIDIA cards and is the default driver that you get for those cards in Debian. In general, its feature set and performance do not match the proprietary driver. In the developers' defense, we should mention that the required information can only be gathered by reverse engineering, which makes things difficult. The free drivers for ATI video cards, called <literal>radeon</literal> and <literal>amdgpu</literal>, are much better in that regard although it often requires non-free firmware from the <emphasis role="pkg">firmware-amd-graphics</emphasis> package.
nb-NO: Prosjektet <literal>nouveau</literal> tar sikte på å utvikle en programvaredriver uten bruksbegrensinger for NVIDIA-kort og er forvalgt driveren for disse kortene i Debian. Generelt er ikke mengden funksjoner og ytelse på nivå med den proprietære driveren. I utviklernes forsvar bør vi nevne at den nødvendige informasjonen bare kan samles inn ved omvendt utvikling, noe som gjør ting vanskelig. Fri programvare-driverne for ATI-skjermkort, ved navn <literal>radeon</literal> og <literal>amdgpu</literal>, er til sammenligning mye bedre, selv om de ofte trenger ikke-fri fastvare fra pakken <emphasis role="pkg">firmware-amd-graphics</emphasis>.

en: Customizing the Graphical Interface
nb-NO: Å tilpasse det grafiske grensesnittet

en: Choosing a Display Manager
nb-NO: Valg av skjermstyrer

en: <primary>manager</primary><secondary>display manager</secondary>
nb-NO: <primary>styrer</primary><secondary>skjermstyrer</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>gdm3</secondary>
nb-NO: <primary>skjermstyrer</primary><secondary>gdm3</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>sddm</secondary>
nb-NO: <primary>skjermstyrer</primary><secondary>sddm</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>xdm</secondary>
nb-NO: <primary>skjermstyrer</primary><secondary>xdm</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>lightdm</secondary>
nb-NO: <primary>skjermstyrer</primary><secondary>lightdm</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>x-display-manager</secondary>
nb-NO: <primary>skjermstyrer</primary><secondary>x-display-manager</secondary>

en: Choosing a Window Manager
nb-NO: Å velge en vindushåndterer

en: <primary>manager</primary><secondary>window manager</secondary>
nb-NO: <primary>styrer</primary><secondary>vindus-styrer</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>x-window-manager</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>x-window-manager</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>mutter</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>mutter</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>kwin</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>kwin</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>xfwm</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>xfwm</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>openbox</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>openbox</secondary>

en: Since each graphical desktop provides its own window manager, which window manager you choose is usually influenced by which desktop you have selected. GNOME uses the <command>mutter</command> window manager, Plasma uses <command>kwin</command>, and Xfce (which we present later) has <command>xfwm</command>. The Unix philosophy always allows using one's window manager of choice, but following the recommendations allows an administrator to best take advantage of the integration efforts led by each project.
nb-NO: Siden hvert grafisk skrivebord tilbyr sin egen vindusbehandler, er hvilken vindusbehandling du velger vanligvis gitt av hvilket skrivebord du har valgt. GNOME bruker <command>mutter</command>-vindusbehandleren, Plasma bruker <command>kwin</command>, og Xfce (som vi presenterer senere) har <command>xfwm</command>. Unix-filosofien tillater alltid bruk av vindusbehandler etter eget valg, men å følge anbefalingene lar en administrator dra best nytte av integreringsarbeidet ledet av hvert prosjekt.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Window manager
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Vindushåndterer

en: <primary>manager</primary><secondary>window</secondary>
nb-NO: <primary>styrer</primary><secondary>vindus</secondary>

en: <primary><emphasis>window manager</emphasis></primary>
nb-NO: <primary><emphasis>vindusstyrer</emphasis></primary>

en: The window manager displays the “decorations” around the windows belonging to the currently running applications, which includes frames and the title bar. It also allows reducing, restoring, maximizing, and hiding windows. Most window managers also provide a menu that pops up when the desktop is clicked in a specific way. This menu provides the means to close the window manager session, start new applications, and in some cases, change to another window manager (if installed).
nb-NO: Vindusbehandleren viser «pynten» rundt vinduene som hører til de programmene som da kjører, som inkluderer rammer og tittellinjen. Den gjør det også mulig å redusere, gjenopprette, maksimere, og skjule vinduer. De fleste vindusbehandlere tilbyr også en meny som dukker opp når skrivebordet klikkes på en bestemt måte. Denne menyen gir muligheten til å lukke vinduhåndtererøkten, starte nye programmer, og i noen tilfeller, endre til en annen vindusbehandler (hvis installert).

en: <primary>window manager</primary><secondary>wmaker</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>wmaker</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>blackbox</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>blackbox</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>icewm</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>icewm</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>fluxbox</secondary>
nb-NO: <primary>vindusbehandler</primary><secondary>fluxbox</secondary>

en: <emphasis>DEBIAN SPECIFICITY</emphasis> Alternatives
nb-NO: <emphasis>DEBIANSPESIALITET</emphasis> Alternativer

en: <primary><emphasis>alternative</emphasis></primary>
nb-NO: <primary><emphasis>alternativ</emphasis></primary>

en: <primary>choice</primary>
nb-NO: <primary>valg</primary>

en: The Debian policy lists a number of standardized commands able to perform a particular action. For example, the <command>x-window-manager</command> command invokes a window manager. But Debian does not assign this command to a fixed window manager. The administrator can choose which manager it should invoke.
nb-NO: Debian-politikken lister opp en rekke standardiserte kommandoer som kan utføre en bestemt handling. For eksempel bruker <command>x-window-manager</command>-kommandoen en vindushåndterer. Men Debian tilordner ikke denne kommandoen til en bestemt vindusbehandler. Administratoren kan velge hvilken håndterer som skal tas i bruk.

en: For each window manager, the relevant package therefore registers the appropriate command as a possible choice for <command>x-window-manager</command> along with an associated priority. Barring explicit configuration by the administrator, this priority allows picking the best installed window manager when the generic command is run.
nb-NO: For hver vindusbehandler registrerer den relevante pakken derfor den aktuelle kommandoen som et mulig valg for <command>x-window-manager</command> sammen med en tilknyttet prioritet. Om administratoren ikke setter opp dette eksplisitt, tillater denne prioriteringen å plukke ut den beste installerte vindusbehandleren når den generiske kommandoen kjøres.

en: Not all symbolic commands are explicitly listed by the Debian policy; some Debian package maintainers deliberately chose to use this mechanism in less straightforward cases where it still brings interesting flexibility (examples include <command>x-www-browser</command>, <command>www-browser</command>, <command>cc</command>, <command>c++</command>, <command>awk</command>, and so on).
nb-NO: Ikke alle symbolske kommandoer er eksplisitt oppført av Debian-politikken; noen av Debians pakkevedlikeholdere valgte bevisst å bruke denne mekanismen i mindre enkle tilfelle der den fortsatt gir interessant fleksibilitet (eksempler er <command>x-www-browser</command>, <command>www-browser</command>, <command>cc</command>, <command>c++</command>, <command>awk</command>, og så videre).

en: Menu Management
nb-NO: Menyhåndtering

en: <emphasis>HISTORY</emphasis> The Debian menu system
nb-NO: <emphasis>HISTORIE</emphasis> Debians menysystem

en: Historically — way before the FreeDesktop.org standards emerged — Debian had invented its own menu system where each package provided a generic description of the desired menu entries in <filename>/usr/share/menu/</filename>. This tool is still available in Debian (in the <emphasis role="pkg">menu</emphasis> package) but it is only marginally useful since package maintainers are encouraged to rely on <filename>.desktop</filename> files instead.
nb-NO: Historisk - lenge før Freedesktop.orgs standarder dukket opp - hadde Debian oppfunnet sitt eget menysystem hvor hver pakke ga en generell beskrivelse av de ønskede menyelementene i <filename>/usr/share/menu/</filename>. Dette verktøyet er fremdeles tilgjengelig i Debian (i <emphasis role="pkg">menu</emphasis>-pakken), men den er bare marginalt nyttig siden pakkevedlikeholdere oppfordres til å stole på <filename>.desktop</filename>-filer i stedet.

en: Graphical Desktops
nb-NO: Grafiske skrivebord

en: <primary>graphical desktop</primary>
nb-NO: <primary>grafisk skrivebord </primary>

en: This diversity is rooted in history. Plasma (initially only KDE, which is now the name of the community) was the first graphical desktop project, but it chose the Qt graphical toolkit and that choice wasn't acceptable for a large number of developers. Qt was not free software at the time, and GNOME was started based on the GTK+ toolkit. Qt has since become free software, but the projects still evolved in parallel.
nb-NO: Dette mangfoldet er forankret i historien. Plasma (i utgangspunktet bare KDE, som nå er navnet på samarbeidsfellesskapet) var det første grafiske skrivebordsprosjektet, men gjorde bruk av Qt-rammeverket, og det valget var ikke akseptabelt for et stort antall utviklere. Qt var ikke fri programvare på den tiden, og GNOME ble startet basert på GTK+ verktøykassen. Qt har siden blitt fri programvare, men prosjektene utviklet seg fortsatt parallelt.

en: The GNOME and KDE communities still work together: under the FreeDesktop.org umbrella, the projects collaborated in defining standards for interoperability across applications.
nb-NO: Samarbeidsfellesskapene GNOME og KDE arbeider fortsatt sammen under FreeDesktop.org-paraplyen. Prosjektene samarbeidet om å definere standarder for interoperatibilitet på tvers av programmer.

en: Choosing “the best” graphical desktop is a sensitive topic which we prefer to steer clear of. We will merely describe the many possibilities and give a few pointers for further thoughts. The best choice will be the one you make after some experimentation.
nb-NO: Å velge «beste» grafiske skrivebord er et følsomt tema som vi foretrekker å styre klar av. Vi vil bare beskrive de mange mulighetene, og gi noen tips for videre tenking. Det beste valget vil være det du gjør etter litt eksperimentering.

en: GNOME is noteworthy for its efforts in usability and accessibility. Design professionals have been involved in writing its standards and recommendations, which has helped developers to create satisfying graphical user interfaces. The project also gets encouragement from the big players of computing, such as Intel, IBM, Oracle, Novell, and of course, various Linux distributions. Finally, many programming languages can be used in developing applications interfacing to GNOME.
nb-NO: GNOME er bemerkelsesverdig for sin innsats innen brukervennlighet og tilgjengelighet. Fagfolk i design har vært involvert i dets skrivestandarder og anbefalinger, som har hjulpet utviklere til å lage tilfredsstillende grafiske brukergrensesnitt. Prosjektet får også oppmuntring fra store aktører for databehandling, som Intel, IBM, Oracle, Novell, og selvfølgelig, ulike Linux-distribusjoner. Endelig kan mange programmeringsspråk brukes i utvikling av programmer som har med GNOME å gjøre.

en: The GNOME desktop
nb-NO: GNOME-skrivebordet

en: For administrators, GNOME seems to be better prepared for massive deployments. Application configuration is handled through the GSettings interface and stores its data in the DConf database. The configuration settings can thus be queried and edited with the <command>gsettings</command>, and <command>dconf</command> command-line tools, or by the <command>dconf-editor</command> graphical user interfaces. The administrator can therefore change users' configuration with a simple script. The GNOME website provides information to guide administrators who manage GNOME workstations: <ulink type="block" url="https://help.gnome.org/admin/" />
nb-NO: For administratorer synes GNOME å være bedre forberedt på større utplasseringer. Programoppsett er håndtert gjennom GSettings-grensesnittet, og dataene lagres i DConf-databasen. Oppsettssinnstillingene kan dermed etterspørres og redigeres med <command>gsettings</command>, og <command>dconf</command>-kommandolinjeverktøyene, eller med <command>dconf-editor</command>s grafiske brukergrensesnitt. Administratoren kan derfor endre brukernes oppsett med et enkelt skript. GNOMEs nettside tilbyr info for å veilede administratorer som administrerer GNOME-arbeidsstasjoner: <ulink type="block" url="https://help.gnome.org/admin/" />

en: KDE and Plasma
nb-NO: KDE og Plasma

en: Plasma has had a rapid evolution based on a very hands-on approach. Its authors quickly got very good results, which allowed them to grow a large user-base. These factors contributed to the overall project quality. Plasma is a mature desktop environment with a wide range of applications.
nb-NO: Plasma har hatt en rivende utvikling basert på en veldig praktisk tilnærming. Forfatterne fikk raskt svært gode resultater, noe som tillot dem å bygge en stor brukerbase. Disse faktorene bidro til den samlede prosjektetskvaliteten. Plasma er et modent skrivebordsmiljø med et bredt spekter av applikasjoner.

en: The Plasma desktop
nb-NO: Plasma-skrivebordsmiljøet

en: Since the Qt 4.0 release, the last remaining license problem with KDE software has been solved. This version was released under the GPL both for Linux and Windows (the Windows version was previously released under a non-free license). KDE applications are primarily developed using the C++ language.
nb-NO: Etter Qt 4.0-versjonen, er det siste gjenværende lisensproblemet med KDE-programvare løst. Denne versjonen ble utgitt under GPL både for Linux og Windows (Windows-versjonen ble tidligere utgitt med en ufri lisens). KDE-programmer er i hovedsak utviklet ved hjelp av språket C++.

en: Xfce and Others
nb-NO: Xfce og andre

en: Unlike GNOME and Plasma, Xfce does not aim to become a vast project. Beyond the basic components of a modern desktop (file manager, window manager, session manager, a panel for application launchers and so on), it only provides a few specific applications: a terminal, a calendar (<emphasis role="pkg">orage</emphasis>), an image viewer, a CD/DVD burning tool, a media player (<emphasis role="pkg">parole</emphasis>), sound volume control and a text editor (<emphasis role="pkg">mousepad</emphasis>). <ulink type="block" url="https://xfce.org/" />
nb-NO: I motsetning til GNOME og Plasma, tar Xfce ikke sikte på å bli et stort prosjekt. Utover de grunnleggende komponentene i et moderne skrivebord (filbehandling, vindusbehandling, økthåndtering, et panel for programvelgere og så videre), gir det bare noen få spesifikke programmer: en terminal, en kalender (<emphasis role="pkg">orage</emphasis>), en bildeviser, et CD/DVD-brenneprogram, en mediespiller (<emphasis role="pkg">parole </emphasis>), lydstyrkekontroll, og et tekstredigeringsprogram (<emphasis role="pkg">mousepad</emphasis>). <ulink type="block" url="https://xfce.org/?lang=nb" />

en: The Xfce desktop
nb-NO: Xfce-skrivebordet

en: Other Desktop Environments
nb-NO: Andre skrivebordsmiljøer

en: Email
nb-NO: E-post

en: <primary>email</primary><secondary>software</secondary>
nb-NO: <primary>e-post</primary><secondary>software</secondary>

en: Evolution
nb-NO: Utvikling (Evolution)

en: <primary>Evolution</primary>
nb-NO: <primary>Evolution (Utvikling)</primary>

en: <primary>email</primary><secondary><emphasis role="pkg">evolution</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>e-post</primary><secondary><emphasis role="pkg">evolution</emphasis></secondary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> <emphasis>Popular</emphasis> packages
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> <emphasis>Populær</emphasis> pakker

en: Installing the <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis> package enables participation in an automated survey that informs the Debian project about the most popular packages. A script is run weekly by <command>cron</command> which sends an anonymized list of the installed packages (by HTTP or email) and the latest access date for the files they contain. This allows the Debian maintainers to know which packages are most frequently installed, and of these, how frequently they are actually used.
nb-NO: Ved å installere <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis>-pakken kan du delta i en automatisert undersøkelse som informerer Debian-prosjektet om de mest populære pakkene. Et skript kjøres ukentlig av <command>cron</command> som sender en anonymisert liste over de installerte pakkene (via HTTP eller e-post), og den nyeste tilgangsdatoen for filene de inneholder. Dette gjør at Debian-vedlikeholderne kan vite hvilke pakker som oftest installeres, og av disse, hvor ofte de faktisk brukes.

en: <primary>popularity of packages</primary>
nb-NO: <primary>populariteten av pakker</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>popularity</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>popularitet</secondary>

en: This information is a great help to the Debian project. It is used to determine which packages should go on the first installation disks. The installation data is also an important factor used to decide whether to remove a package with very few users from the distribution. We heartily recommend installing the <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis> package, and participating in the survey.
nb-NO: Denne informasjonen er til stor hjelp for Debian-prosjektet. Den brukes til å bestemme hvilke pakker som skal være med på de første installasjonsdiskene. Installasjonsdata er også en viktig faktor for å bestemme om en vil fjerne en pakke med svært få brukere fra distribusjonen. Vi anbefaler hjertelig å installere <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis>-pakken, og delta i kartleggingen.

en: The collected data are made public every day. <ulink type="block" url="https://popcon.debian.org/" />
nb-NO: De innsamlede dataene offentliggjøres daglig . <ulink type="block" url="https://popcon.debian.org/" />

en: These statistics can also help users to choose between two packages that seem otherwise equivalent. Choosing the more popular package is probably a safer choice.
nb-NO: Denne statistikken kan også hjelpe brukerne med å velge mellom to pakker som ellers synes å tilsvare hverandre. Å velge den mer populære pakken er trolig et sikkert valg.

en: Evolution is the GNOME email client and can be installed with <command>apt install evolution</command>. It is more than a simple email client: it also provides a calendar, an address book, a task list, and a memo (free-form note) application. Its email component includes a powerful message indexing system, and allows for the creation of virtual folders based on search queries on all archived messages. In other words, all messages are stored the same way but displayed in a folder-based organization, each folder containing messages that match a set of filtering criteria.
nb-NO: Evolution er en GNOME e-postklient, og kan installeres med <command>apt install evolution</command>. Den er mer enn en enkel e-postklient: den gir også en kalender, en adressebok, en oppgaveliste, og et (fri-form notat) memoprogram. E-postdelen inkluderer et kraftig indekseringssystem for meldinger, og gir mulighet til å lage virtuelle mapper basert på søk blant alle arkiverte meldinger. Med andre ord, alle meldinger som er lagret på samme måte, vises organisert i mapper, der hver mappe inneholder meldinger som samsvarer med et sett med filtreringskriterier.

en: The Evolution email software
nb-NO: Evolution e-postprogramvare

en: <primary>email</primary><secondary><emphasis role="pkg">kmail</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>e-post</primary><secondary><emphasis role="pkg">kmail</emphasis></secondary>

en: The KDE email software can be installed with <command>apt install kmail</command>. KMail only handles email, but it belongs to a software suite called KDE-PIM (for <emphasis>Personal Information Manager</emphasis>) that includes features such as address books, a calendar component, and so on. KMail has all the features one would expect from an excellent email client.
nb-NO: KDEs e-postprogramvare kan installeres med <command>apt install kmail</command>. KMail håndterer bare e-post, men det hører til en programvarepakke som kalles KDE-PIM (for <emphasis>Personal Information Manager</emphasis>) som inneholder funksjoner som adressebøker, en kalenderkomponent, og så videre. KMail har alle funksjonene man kan forvente fra en utmerket e-postklient .

en: The KMail email software
nb-NO: KMails e-postprogram

en: <primary>email</primary><secondary><emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>e-post</primary><secondary><emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis></secondary>

en: The <emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis> package provides the email client from the Mozilla software suite. Various localization sets are available in <emphasis role="pkg">thunderbird-l10n-*</emphasis> packages; the <emphasis role="pkg">enigmail</emphasis> extension handles message encrypting and signing, but it is not available in all languages.
nb-NO: <emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis>-pakken gir e-postklienten fra Mozillas programvarepakke. Ulike lokaliseringssett er tilgjengelige i <emphasis role="pkg">thunderbird-l10n-*</emphasis> pakker; <emphasis role="pkg">enigmail</emphasis>-utvidelsen håndterer meldingskryptering og signering, men den er ikke tilgjengelig på alle språk.

en: The Thunderbird email software
nb-NO: Thunderbird e-post programvare

en: Web Browsers
nb-NO: Nettlesere (Web browsers)

en: <primary>Web browser</primary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary>

en: <primary>browser, Web</primary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary>

en: Epiphany, the web browser in the GNOME suite, uses the WebKit display engine developed by Apple for its Safari browser. The relevant package is <emphasis role="pkg">epiphany-browser</emphasis>.
nb-NO: Epiphany, nettleseren i GNOME-pakken, bruker WebKit-skjermviser utviklet av Apple for Safari nettleser. Den aktuelle pakken er <emphasis role="pkg">epiphany-browser</emphasis>.

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">epihpany</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary><secondary><emphasis role="pkg">epihpany</emphasis></secondary>

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">konqueror</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary><secondary><emphasis role="pkg">konqueror</emphasis></secondary>

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis></secondary>

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Firefox ESR
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Firefox ESR

en: Mozilla has a very fast-paced release cycle for Firefox. New releases are published every six to eight weeks and only the latest version is supported for security issues. This doesn't suit all kind of users so, every 10 cycles, they are promoting one of their release to an <emphasis>Extended Support Release</emphasis> (ESR) which will get security updates (and no functional changes) during the next 10 cycles (which covers a bit more than a year).
nb-NO: Mozilla har en veldig rask utgivelsessyklus for Firefox. Nye utgivelser publiseres hver sjette til åttende uke, og bare den nyeste versjonen støttes for sikkerhetsproblemer. Dette passer ikke alle grupper brukere, så hver 10 syklus, forfremmer de en av sine utgivelse til en <emphasis>Extended Support Release</emphasis> (ESR), som vil få sikkerhetsoppdateringer (og ingen funksjonelle endringer) i løpet av de neste 10 syklusene (som dekker litt mer enn et år).

en: Debian has both versions packaged. The ESR one, in the package <emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis>, is used by default since it is the only version suitable for Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> with its long support period (and even there Debian has to upgrade from one ESR release to the next multiple times during a Debian Stable lifecycle). The regular Firefox is available in the <emphasis role="pkg">firefox</emphasis> package but it is only available to users of Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.
nb-NO: Debian har begge versjonene pakket. ESR one, i pakken <emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis>, brukes som standard siden den er den eneste versjonen som passer for Debian <emphasis role="distribution">Stabil</emphasis> med sin lange støtteperiode (og selv der må Debian oppgradere fra en ESR-utgivelse til neste flere ganger under en Debian Stable-livssyklus). Den vanlige Firefox er tilgjengelig i <emphasis role="pkg"> firefox</emphasis> pakken, men det er bare tilgjengelig for brukere av Debian <emphasis role="distribution">Ustabil</emphasis>.

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox</emphasis></secondary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Iceweasel, Firefox and others
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Iceweasel, Firefox og andre

en: Before Debian <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, Firefox and Thunderbird were missing. The <emphasis role="pkg">iceweasel</emphasis> package contained Iceweasel, which was basically Firefox under another name.
nb-NO: Før Debians <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, manglet Firefox og Thunderbird. <emphasis role="pkg">iceweasel</emphasis>-pakken inneholder Iceweasel, som i utgangspunktet er Firefox under et annet navn.

en: The rationale behind this renaming was a result of the usage rules imposed by the Mozilla Foundation on the <trademark>Firefox</trademark> registered trademark: any software named Firefox had to use the official Firefox logo and icons. However, since these elements are not released under a free license, Debian could not distribute them in its <emphasis>main</emphasis> section. Rather than moving the whole browser to <emphasis>non-free</emphasis>, the package maintainer choose to use a different name.
nb-NO: Begrunnelsen for dette navneskiftet var bruksreglene pålagt av Mozilla Foundation i <trademark>Firefox</trademark>, det registerte varemerket: all programvare kalt Firefox måtte bruke den offisielle Firefox-logoen og ikoner. Men siden disse elementene ikke er utgitt under en fri lisens, kan Debian kunne ikke distribuere dem i sin <emphasis>main (hoved)</emphasis>-seksjon. Heller enn å flytte hele nettleseren til <emphasis>non-free (ikke-fri)</emphasis>, har pakkevedlikeholderen valgt å bruke et annet navn.

en: For similar reasons, the <trademark>Thunderbird</trademark> email client was renamed to Icedove in a similar fashion.
nb-NO: Av samme grunner skiftet e-postklienten <trademark>Thunderbird</trademark> navn til Icedove på en tilsvarende måte.

en: Nowadays, the logo and icons are distributed under a free software license and Mozilla recognized that the changes made by the Debian project are respecting their trademark license so Debian is again able to ship Mozilla's applications under their official name.
nb-NO: I dag distribueres logoen og ikonene under fri programvarelisens, og Mozilla innså at endringene som er gjort av Debian-prosjektet respekterer deres varemerkelisens, slik at Debian igjen kan distribuere Mozillas programmer med offisielle navn.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Mozilla
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Mozilla

en: Netscape Navigator was the standard browser when the web started reaching the masses, but lost ground when Microsoft bundled Internet Explorer with Windows and signed contracts with computer manufacturers which forbade them from pre-installing Netscape Navigator. Faced with this failure, Netscape (the company) decided to “free” its source code, by releasing it under a free license, to give it a second life. This was the beginning of the Mozilla project. After many years of development, the results are more than satisfying: the Mozilla project brought forth an HTML rendering engine (called Gecko) that is among the most standard-compliant. This rendering engine is in particular used by the Mozilla Firefox browser, which is one of the major browsers.
nb-NO: Netscape Navigator var standardnettleseren da nettet begynte å nå ut til massene, men tapte terreng da Microsoft buntet Internet Explorer med Windows og signerte kontrakter med datamaskinprodusenter som forbød forhåndsinstallering av Netscape Navigator. Konfrontert med denne utviklingen, bestemte Netscape (selskapet) seg for å åpne kildekoden ved å utgi den under en fri lisens, og dermed gi den et nytt liv. Dette var begynnelsen på Mozilla-prosjektet. Etter mange år med utvikling, er resultatene mer enn tilfredsstillende: Mozilla-prosjektet brakte frem en HTML-gjengivelsesmotor (kalt Gecko), som er blant de mest standard-kompatible. Denne gjengivelsesmotoren er særlig brukt av Mozilla Firefox-nettleser, som er en av de betydelige nettleserne.

en: Last but not least, Debian also contains the <emphasis>Chromium</emphasis> web browser (available in the <emphasis role="pkg">chromium</emphasis> package). This browser is developed by Google and has become the most popular browser in just a few years. Its clear purpose is to make web services more attractive, both by optimizing the browser for performance and by increasing the user's security. The free code that powers Chromium is also used by its proprietary version called <trademark>Google Chrome</trademark>.
nb-NO: Sist men ikke minst inneholder Debian også <emphasis>Chromium</emphasis>-nettleseren (tilgjengelig i <emphasis role="pkg">-cromium</emphasis>). Denne nettleseren er utviklet av Google og har blitt den mest populære nettleseren på bare noen få år. Dens klare formål er å gjøre nettjenester mer attraktive, både ved å optimalisere nettleseren for ytelse og ved å øke brukerens sikkerhet. Den gratis koden som driver Chromium, brukes også av dens proprietære versjon kalt <trademark> Google Chrome</trademark>.

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">chromium</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>nettleser</primary><secondary><emphasis role="pkg">chromium</emphasis></secondary>

en: Development
nb-NO: Utvikling

en: Tools for GTK+ on GNOME
nb-NO: Verktøy for GTK+ på GNOME

en: Tools for Qt
nb-NO: Verktøy for Qt

en: The equivalent applications for Qt applications are KDevelop by KDE (in the <emphasis role="pkg">kdevelop</emphasis> package) for the development environment, and Qt Designer (in the <emphasis role="pkg">qttools5-dev-tools</emphasis> package) for the design of graphical interfaces for Qt applications.
nb-NO: Den tilsvarende applikasjonen for Qt applikasjoner er KDevelop hos KDE (i <emphasis role="pkg">kdevelop</emphasis>-pakken) for utviklingsmiljøet, og Qt Designer (i <emphasis role="pkg">qttools5-dev-tools</emphasis>-pakken) for utforming av grafiske grensesnitt for Qt-applikasjoner.

en: KDevelop is also a generic IDE and provides plugins for other languages like Python and PHP and different build systems.
nb-NO: KDevelop er også en generisk IDE og gir programtillegg for andre språk som Python og PHP og forskjellige byggesystemer.

en: Office Suites
nb-NO: Kontorprogrammer

en: <primary>office suite</primary>
nb-NO: <primary>kontorprogrammer</primary>

en: <primary>suite, office</primary>
nb-NO: <primary>program, kontor</primary>

en: Office software has long been seen as lacking in the free software world. Users require replacements for Microsoft tools such as Word and Excel, but these are so complex that replacements were hard to develop. The situation changed when Sun released the StarOffice code under a free license as OpenOffice, a project which later gave birth to LibreOffice, which is available on Debian. The KDE project also has its own office suite, called Calligra Suite (previously KOffice), and GNOME, while never offering a comprehensive office suite, provides AbiWord as a word processor and Gnumeric as a spreadsheet. The various projects each have their strengths. For instance, the Gnumeric spreadsheet is better than OpenOffice.org/LibreOffice in some domains, notably the precision of its calculations. On the word processing front, the LibreOffice suite still leads the way.
nb-NO: Office-programvare har lenge vært sett på som manglende i den frie programvareverdenen. Brukere krever erstatninger for Microsoft-verktøy som Word og Excel, men disse er så komplekse at erstatninger var vanskelig å utvikle. Situasjonen endret seg da Sun lanserte StarOffice-koden med en gratis lisens som OpenOffice, et prosjekt som senere fødte LibreOffice, som er tilgjengelig på Debian. KDE-prosjektet har også sin egen kontorpakke, kalt Calligra Suite (tidligere KOffice), og GNOME. Om den aldri tilbyr en omfattende kontorpakke, gir den AbiWord som tekstbehandler og Gnumeric som regneark. De ulike prosjektene har hver sin styrke. Regnearket Gnumeric er for eksempel bedre enn OpenOffice.org/LibreOffice på noen områder, spesielt presisjonen i beregningene. På tekstbehandlingsfronten viser LibreOffice-pakken fortsatt veien.

en: Another important feature for users is the ability to import Microsoft Office documents. Even though all office suites have this feature, only the ones in OpenOffice.org and LibreOffice are functional enough for daily use.
nb-NO: En annen viktig funksjon for brukere er muligheten til å importere Microsoft Office-dokumenter. Selv om alle kontorpakker har denne egenskapen er det bare de som finnes i OpenOffice.org og Libreoffice som er funksjonelle nok til daglig bruk.

en: <emphasis>THE BROADER VIEW</emphasis> LibreOffice replaces OpenOffice.org
nb-NO: <emphasis>OVERSIKTEN</emphasis> LibreOffice erstatter OpenOffice.org

en: OpenOffice.org contributors set up a foundation (<emphasis>The Document Foundation</emphasis>) to foster the project's development. The idea had been discussed for some time, but the actual trigger was Oracle's acquisition of Sun. The new ownership made the future of OpenOffice under Oracle uncertain. Since Oracle declined to join the foundation, the developers had to give up on the OpenOffice.org name. This office suite is now known as <emphasis>LibreOffice</emphasis>, and is available in Debian.
nb-NO: OpenOffice.org bidragsytere satte opp en stiftelse, (<emphasis>The Document Foundation</emphasis>), for å fremme prosjektutvikling. Ideen ble diskutert i noen tid, men selve utløseren var Oracles oppkjøp av Sun. Det nye eierskapet gjorde OpenOffices fremtid under Oracle usikker. Siden Oracle avviste å delta i stiftelsen, måtte utviklerne gi opp navnet OpenOffice.org. Denne kontorpakken er nå kjent som <emphasis>LibreOffice</emphasis> og er tilgjengelig i Debian.

en: After a period of relative stagnation on OpenOffice.org, Oracle donated the code and associated rights to the Apache Software Foundation, and OpenOffice is now an Apache project. This project is not currently available in Debian and is rather moribund when compared to LibreOffice.
nb-NO: Etter en periode med relativ stagnasjon på OpenOffice.org donerte Oracle koden og tilhørende rettigheter til Apache Software Foundation, og OpenOffice er nå et Apache-prosjekt. Dette prosjektet er for øyeblikket ikke tilgjengelig i Debian og er stagnerende sammenlignet med LibreOffice.

en: LibreOffice and Calligra Suite are available in the <emphasis role="pkg">libreoffice</emphasis> and <emphasis role="pkg">calligra</emphasis> Debian packages, respectively.
nb-NO: LibreOffice og utvalget av Calligra-programmer er tilgjengelig som Debian-pakker i form av henholdsvis <emphasis role="pkg">libreoffice</emphasis> og <emphasis role="pkg">calligra</emphasis>.

en: Language-specific packs for LibreOffice are distributed in separate packages, most notably <emphasis role="pkg">libreoffice-l10n-*</emphasis> and <emphasis role="pkg">libreoffice-help-*</emphasis>. Some features such as spelling dictionaries, hyphenation patterns and thesauri are in separate packages, such as <emphasis role="pkg">myspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hunspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hyphen-*</emphasis> and <emphasis role="pkg">mythes-*</emphasis>.
nb-NO: Språkspesifikke pakker for LibreOffice er distribuert i separate pakker, i særdeleshet <emphasis role="pkg">libreoffice-l10n-*</emphasis> og <emphasis role="pkg">libreoffice-help-*</emphasis>. Noen funksjoner som staveordbøker, orddelingsmønstre og synonymordbøker finnes i egne pakker, f.eks. <emphasis role="pkg">myspell-*</emphasis>,<emphasis role="pkg">hunspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hyphen-*</emphasis> og <emphasis role="pkg">mythes-*</emphasis>.

en: <primary>office suite</primary><secondary><emphasis role="pkg">libreoffice</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>kontorpakke</primary><secondary><emphasis role="pkg">libreoffice</emphasis></secondary>

en: <primary>office suite</primary><secondary><emphasis role="pkg">calligra</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>kontorpakke</primary><secondary><emphasis role="pkg">calligra</emphasis></secondary>

en: Emulating Windows: Wine
nb-NO: Å emulere Windows: Wine

en: <primary>Emulating Windows</primary>
nb-NO: <primary>Emulere Windows</primary>

en: <primary>Windows, emulation</primary>
nb-NO: <primary>Windows, emulering</primary>

en: In spite of all the previously mentioned efforts, there are still a number of tools without a Linux equivalent, or for which the original version is absolutely required. This is where Windows emulation systems come in handy. The most well-known among them is Wine. <ulink type="block" url="https://www.winehq.org/" />
nb-NO: Til tross for all den tidligere nevnte innsats, er det fortsatt en rekke verktøy uten et tilsvarende Linux-program, eller der den originale versjonen er absolutt nødvendig. Det er der Windows-emuleringssystemer er hendige. Den mest kjente blant dem er Wine. <ulink type="block" url="https://www.winehq.org/" />

en: <emphasis>COMPLEMENTS</emphasis> CrossOver Linux
nb-NO: <emphasis>SUPPLEMENT</emphasis> CrossOver Linux

en: <emphasis>CrossOver</emphasis>, produced by CodeWeavers, is a set of enhancements to Wine that broadens the available set of emulated features to a point at which Microsoft Office becomes fully usable. Some of the enhancements are periodically merged into Wine. <ulink type="block" url="https://www.codeweavers.com/products/" />
nb-NO: <emphasis>CrossOver</emphasis>, produsert av CodeWeavers, er en rekke forbedringer for Wine som utvider det tilgjengelige sett av emulerte funksjoner til et punkt der Microsoft Office blir fullt brukbart. Noen av forbedringene blir periodisk fusjonert inn i Wine.<ulink type="block" url="https://www.codeweavers.com/products/" />

en: However, one should keep in mind that it is only a solution among others, and the problem can also be tackled with a virtual machine or VNC; both of these solutions are detailed in the sidebars <xref linkend="sidebar.virtual-machines" /> and <xref linkend="sidebar.wts-or-vnc" />.
nb-NO: Imidlertid bør man huske på at dette bare er en av flere løsninger, og problemet kan også løses med en virtuell maskin eller VNC; begge disse løsningene er detaljert i sidestolpene <xref linkend="sidebar.virtual-machines" /> og <xref linkend="sidebar.wts-or-vnc" />.

en: Let us start with a reminder: emulation allows executing a program (developed for a target system) on a different host system. The emulation software uses the host system, where the application runs, to imitate the required features of the target system.
nb-NO: La oss starte med en påminnelse: Emulering tillater kjøring av et program (utviklet for et målsystem) i et annet vertssystem. Emuleringsprogrammer bruker vertssystemet der programmet kjører, til å etterligne de nødvendige funksjonene i målsystemet.

en: Now let's install the required packages (<emphasis role="pkg">ttf-mscorefonts-installer</emphasis> is in the contrib section):
nb-NO: Nå, la oss installere de nødvendige pakkene (<emphasis role="pkg">ttf-mscorefonts-installer</emphasis> som er i contrib-seksjonen):

en: On a 64 bit (amd64) system, if your Windows applications are 32 bit applications, then you will have to enable multi-arch to be able to install wine32 from the i386 architecture (see <xref linkend="sect.multi-arch" />).
nb-NO: På et 64-bit system (amd64), hvis Windows-programmene er 32-bit programmer, må du aktivere multi-arch for å kunne installere wine32 fra i386-arkitekturen (se <xref linkend="sect.multi-arch" />).

en: <emphasis>TIP</emphasis> Working around a winecfg failure
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Å arbeide seg rundt en winecfg feil

en: Note that you should not rely on Wine (or similar solutions) without actually testing the particular software: only a real-use test will determine conclusively whether emulation is fully functional.
nb-NO: Merk at du ikke bør stole på Wine (eller tilsvarende løsninger) uten egentlig å teste den aktuelle programvaren: Bare en virkelighetstest vil endelig avgjøre om emuleringen virker som den skal.

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Virtual machines
nb-NO: <emphasis>ALTERNATIV</emphasis> Virtuelle maskiner

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> <foreignphrase>Windows Terminal Server</foreignphrase> or VNC
nb-NO: <emphasis>ALTERNATIV</emphasis> <foreignphrase>Windows Terminal Server</foreignphrase>, eller VNC

en: Yet another possibility is to remotely run the legacy Windows applications on a central server with <emphasis>Windows Terminal Server</emphasis> and access the application from Linux machines using <emphasis>rdesktop</emphasis>. This is a Linux client for the RDP protocol (<emphasis>Remote Desktop Protocol</emphasis>) that <foreignphrase>Windows NT/2000 Terminal Server</foreignphrase> uses to display desktops on remote machines.
nb-NO: Enda en mulighet er å fjernkjøre eldre Windows-programmer på en sentral tjener med <emphasis>Windows Terminal Server</emphasis>, og få tilgang til programmet fra Linux-maskiner som bruker <emphasis>rdesktop</emphasis>. Dette er en Linux-klient for RDP-protokollen (<emphasis>Remote Desktop Protocol</emphasis>) som <foreignphrase>Windows NT/2000 Terminal Server</foreignphrase> bruker til å vise skrivebord på eksterne maskiner.

en: <primary>Windows</primary><secondary>Terminal Server</secondary>
nb-NO: <primary>Windows</primary><secondary>Terminaltjener</secondary>

en: The VNC software provides similar features, with the added benefit of also working with many operating systems. Linux VNC clients and servers are described in <xref linkend="sect.remote-login" />.
nb-NO: VNC-programvare gir lignende funksjoner, med den ekstra fordelen å også arbeide med mange operativsystemer. Linux VNC-klienter og -tjenere er beskrevet i <xref linkend="sect.remote-login" />.

en: Real-Time Communications software
nb-NO: Sanntidskommunikasjonsprogramvare

en: <primary>Real-Time Communication</primary><see>RTC</see>
nb-NO: <primary>Sanntidskommunikasjon (Real-Time Communication)</primary><see>RTC</see>

en: Debian provides a wide range of Real-Time Communications (<acronym>RTC</acronym>) client software. The setup of RTC servers is discussed in <xref linkend="sect.rtc-services" />. In <acronym>SIP</acronym> (Session Initiation Protocol) terminology, a client application or device is also referred to as a user agent.
nb-NO: Debian tilbyr et bredt spekter av klientprogramvare for sanntidskommunikasjon (aka Real-Time Communications, <acronym> RTC</acronym>). Oppsettet av RTC-tjenere drøftes i <xref linkend="sect.rtc-services" />. I <acronym>SIP</acronym> (Session Initiation Protocol)-terminologi er et klientprogram eller en enhet også omtalt som en brukeragent.

en: <primary>User agent (SIP)</primary>
nb-NO: <primary>Brukeragent (SIP)</primary>

en: <primary>SIP</primary><secondary>user agent</secondary>
nb-NO: <primary>SIP</primary><secondary>brukeragent</secondary>

en: Each client application varies in functionality. Some applications are more convenient for intensive chat users while other applications are more stable for webcam users. It may be necessary to test several applications to identify those which are most satisfactory. A user may finally decide that they need more than one application, for example, an XMPP application for messaging with customers and an IRC application for collaboration with some online communities.
nb-NO: Hver klientapplikasjon har ulik funksjonalitet. Enkelte programmer er mer praktiske for intensive samtalebrukere, mens andre programmer er mer stabile for nettkamerabrukere. Det kan være nødvendig å teste flere programmer for å identifisere de som er mest tilfredsstillende. En bruker kan til slutt bestemme at de trenger mer enn ett program, for eksempel en XMPP-applikasjon med meldingstjeneste for kunder, og et IRC-program for samarbeid med nettfellesskap.

en: To maximize the ability of users to communicate with the wider world, it is recommended to configure both SIP and XMPP clients or a single client that supports both protocols.
nb-NO: For å maksimere muligheten for brukerne til å kommunisere med resten av verden er det anbefalt å sette opp både SIP- og XMPP-klienter, eller en enkelt klient som støtter begge protokollene.

en: The default GNOME desktop suggests the Empathy communications client. Empathy can support both SIP and XMPP. It supports instant messaging (IM), voice and video. The KDE project provides KDE Telepathy, a communications client based on the same underlying Telepathy APIs used by the GNOME Empathy client.
nb-NO: Standard GNOME-skrivebord foreslår Empathy kommunikasjonsklient. Empathy kan støtte både SIP og XMPP. Det støtter lynmeldingstjeneste (IM), tale og video. KDE-prosjektet har KDE Telepathy, en kommunikasjonsklient basert på de samme underliggende Telepathy API-er som brukes av GNOME Empathy-klienten.

en: <primary>Jami (soft-phone)</primary>
nb-NO: <primary>Jami (programvaretelefon)</primary>

en: Jitsi requires no client other than a web browser. It support encrypted calls, and there is a huge list of public instances. There is no official Debian package for Jitsi, but it can be downloaded from their official website.
nb-NO: Jitsi krever ikke noen klient annet enn en nettleser. Det støtter krypterte samtaler, og det er en stor liste over offentlige instanser. Det er ingen offisiell Debian-pakke for Jitsi, men programmet kan lastes ned fra deres offisielle nettside.

en: Some of these applications can also interact with mobile users using apps such as Lumicall on Android. <ulink type="block" url="https://lumicall.org" />
nb-NO: Noen av disse programmene kan også samhandle med mobile brukere som bruker apper som Lumicall på Android.<ulink type="block" url="https://lumicall.org" />

en: The <emphasis>Real-Time Communications Quick Start Guide</emphasis> has a chapter dedicated to client software. <ulink type="block" url="http://rtcquickstart.org/guide/multi/useragents.html" />
nb-NO: <emphasis>Real-Time Communications Quick Start Guide (Hurtigstartveileder til sanntidskommunikasjon)</emphasis> har et kapittel øremerket for klientprogrammer. <ulink type="block" url="http://rtcquickstart.org/guide/multi/useragents.html" />

en: <emphasis>TIP</emphasis> Look for clients supporting ICE and TURN
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Se etter klienter som støtter ICE og TURN

en: Some RTC clients have significant problems sending voice and video through firewalls and NAT networks. Users may receive ghost calls (their phone rings but they don't hear the other person) or they may not be able to call at all.
nb-NO: Noen RTC-klienter har betydelige problemer med å sende tale og video gjennom brannmurer og NAT-nettverk. Brukere kan motta samtaler uten lyd (telefonen deres ringer, men de hører ikke den andre personen), eller de kan være ute av stand til å ringe i det hele tatt.

en: The ICE and TURN protocols were developed to resolve these issues. Operating a TURN server with public IP addresses in each site and using client software that supports both ICE and TURN gives the best user experience.
nb-NO: ICE- og TURN-protokollene ble utviklet for å løse disse problemene. Å operere/drive en TURN-tjener med offentlige IP-adresser i hvert område, og å bruke klientprogramvare som støtter både ICE og TURN gir den beste brukererfaringen.

en: If the client software is only intended for instant messaging, there is no requirement for ICE or TURN support.
nb-NO: Hvis klientprogramvaren bare er ment for direktemeldinger, er det ikke krav til støtte for ICE eller TURN.

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Internet Relay Chat
nb-NO: <emphasis>ALTERNATIV</emphasis> Internet Relay Chat

en: IRC can also be considered, in addition to SIP and XMPP. IRC is more oriented around the concept of channels, the name of which starts with a hash sign <literal>#</literal>. Each channel is usually targeted at a specific topic and any number of people can join a channel to discuss it (but users can still have one-to-one private conversations if needed). The IRC protocol is older, and does not allow end-to-end encryption of the messages; it is still possible to encrypt the communications between the users and the server by tunneling the IRC protocol inside SSL.
nb-NO: I tillegg til SIP og XMPPIRC kan også IRC vurderes. IRC er mer orientert rundt begrepet kanaler, navnet som starter med en emneknagg <literal>#</literal>. Hver kanal er vanligvis rettet mot et bestemt emne, og en rekke personer kan bli med i en kanal for å diskutere emnet (men brukere kan likevel ha en-til-en private samtaler om nødvendig). IRC-protokollen er eldre, og tillater ikke ende-til-ende-kryptering av meldinger; det er fortsatt mulig å kryptere kommunikasjonen mellom brukerne og tjeneren ved å legge IRC-protokollen i tunnel i SSL.

en: IRC clients are a bit more complex, and they usually provide many features that are of limited use in a corporate environment. For instance, channel “operators” are users endowed with the ability to kick other users from a channel, or even ban them permanently, when the normal discussion is disrupted.
nb-NO: IRC-klienter er litt mer kompliserte, og de gir vanligvis mange funksjoner med begrenset bruksverdi i et bedriftsmiljø. For eksempel er kanal-«operatører» brukere utstyrt med muligheten til å sparke andre brukere ut av en kanal, eller utestenge dem permanent, når den normale diskusjonen blir forstyrret.

en: Since the IRC protocol is very old, many clients are available to cater for many user groups; examples include XChat, and Smuxi (graphical clients based on GTK+), Irssi (text mode), Circe (integrated to Emacs), and so on.
nb-NO: Ettersom IRC-protokollen er svært gammel, og mange klienter er tilgjengelige for å ta imot mange brukergrupper; eksempler er XChat og Smuxi (grafiske klienter basert på GTK+), Irssi (tekstmodus), Circe (integrert i Emacs), og så videre.
