Swedish (Debian Handbook) - en to sv-SE translation catalogue (322 entries)

en: Objective
sv-SE: Mål

en: Means
sv-SE: Medel

en: Operation
sv-SE: Verksamhet

en: Volunteer
sv-SE: Frivilliga

en: The Debian Project
sv-SE: Debian-projektet

en: Before diving right into the technology, let us have a look at what the Debian Project is, its objectives, its means, and its operations.
sv-SE: Innan vi ger oss in i tekniken, låt oss titta närmare på vad Debian-projektet är, dess mål, medel och verksamhet.

en: What Is Debian?
sv-SE: Vad är Debian?

en: <primary>association</primary>
sv-SE: <primary>förening</primary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Origin of the Debian name
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> Namnet Debian

en: Look no further: Debian is not an acronym. This name is, in reality, a contraction of two first names: that of Ian Murdock, and his girlfriend at the time, Debra. Debra + Ian = Debian.
sv-SE: Fundera inte längre: Debian är inte en förkortning. Namnet är en hopslagning av två förnamn: Ian Murdock, och hans dåvarande flickvän. Debra + Ian = Debian.

en: Debian is a GNU/Linux distribution. We will discuss what a distribution is in further detail in <xref linkend="sect.role-of-distributions" />, but for now, we will simply state that it is a complete operating system, including software and systems for installation and management, all based on the Linux kernel and free software (especially those from the GNU project).
sv-SE: Debian är en GNU/Linux-distribution. Vi kommer att förklara i detalj vad distributioner är i <xref linkend="sect.role-of-distributions" />, men för tillfället räcker det med att säga att det är ett komplett operativsystem, inklusive program och system för installation och hantering, baserade på Linux-kärnan och fri programvara (speciellt den från GNU-projektet).

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> GNU, the project of the FSF
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> FSF-projektet GNU

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Richard Stallman
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> Richard Stallman

en: A Multi-Platform Operating System
sv-SE: Ett operativsystem för flera plattformar

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Ian Murdock's journey
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Ian Murdocks resa

en: <primary>Progeny</primary>
sv-SE: <primary>Arv</primary>

en: Ian Murdock, founder of the Debian project, was its first leader, from 1993 to 1996. After passing the baton to Bruce Perens, Ian took a less public role. He returned to working behind the scenes of the free software community, creating the Progeny company, with the intention of marketing a distribution derived from Debian. This venture was, sadly, a commercial failure, and development was abandoned. The company, after several years of scraping by, simply as a service provider, eventually filed for bankruptcy in April of 2007. Of the various projects initiated by Progeny, only <emphasis>discover</emphasis> still remains. It is an automatic hardware detection tool.
sv-SE: Debians grundare, Ian Murdock, var dess första ledare från 1993 till 1996. Ett att ha lämnat till Bruce Perens fick Ian en mer undanskymd roll. Han återgick till att arbeta i bakgrunden på den fria programvarurörelsen, grundade företaget Progeny med avsikten att sälja en distribution baserad på Debian. Tyvärr blev denna satsning ett kommersiellt misslyckande och utvecklingen övergavs. Företaget lämnade i april 2007 in en konkursansökan efter att ha hankat sig fram som tjänsteleverantör i flera år. Av de olika projekts om startades av Progeny återstår endast <emphasis>discover</emphasis>. discover är ett verktyg för automatisk hårdvaruidentifiering.

en: Ian Murdock died on 28 December 2015 in San Francisco after a series of worrying tweets where he reported having been assaulted by police. In July 2016 it was announced that his death had been ruled a suicide.
sv-SE: Ian Murdoc dog den 28:e december 2015 i San Francisco efter en serie oroande tweets där han rapporterats blivit överfallen av poliser. I juli 2016 tillkännagavs att hans död rubriceras som självmord.

en: These partial views of Debian are organized in a well-defined framework, thus guaranteeing hassle-free compatibility between the various “sub-distributions”. All of them follow the general planning for release of new versions. And since they build on the same foundations, they can be easily extended, completed, and personalized with applications available in the Debian repositories.
sv-SE: Dessa vyer av Debian är organiserade i ett väldefinierat ramverk, och garanterar därmed problemfri kompatibilitet mellan de olika ”underdistributionerna”. De följer all den generella planen för släpp av nya utgåvor. Då de bygger på samma grunder kan de enkelt utökas, kompletteras och personaliseras med program tillgängliga i Debians programarkiv.

en: All the Debian tools operate in this direction: <command>debian-cd</command> has for a long time now allowed the creation of a set of CD-ROMs containing only a pre-selected set of packages; <command>debian-installer</command> is also a modular installer, easily adapted to special needs. <command>APT</command> will install packages from various origins, while guaranteeing the overall consistency of the system.
sv-SE: Alla Debian-verktyg verkar i denna riktning: <command>debian-cd</command> har under lång tid gjort det möjligt att skapa en samling cd-skivor innehållande ett urval av paket; <command>debian-installer</command> är också en modulär installerare, enkelt anpassningsbar till speciella behov. <command>APT</command> kommer att installera paket av olika ursprung, men garantera den övergripande samstämmigheten i systemet.

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-cd@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>e-postlistor</primary><secondary><email>debian-cd@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> To each computer, its architecture
sv-SE: <emphasis>GRUNDERNA</emphasis> Varje dator har en arkitektur

en: <primary>architecture</primary>
sv-SE: <primary>arkitektur</primary>

en: Most software available in Debian is written in portable programming languages: the same source code can be compiled for various architectures. In effect, an executable binary, always compiled for a specific architecture, will not usually function on any of the other architectures.
sv-SE: Den flesta tillgängliga program i Debian är skrivna i portabla programmeringsspråk: samma källkod kan kompileras för olika arkitekturer. I verkligheten gäller dock att en körbar binär, alltid kompilerad för en specifik struktur, oftast inte kommer att fungera på någon av de andra arkitekturerna.

en: Remember that each program is created by writing source code; this source code is a text file composed of instructions in a given programming language. Before you can use the software, it is necessary to compile the source code, which means transforming the code into a binary (a series of machine instructions executable by the processor). Each programming language has a specific compiler to execute this operation (for example, <command>gcc</command> for the C programming language).
sv-SE: Kom ihåg att varje program skapas genom att skriva källkod; källkoden är en textfil bestående av instruktioner i ett givet programmeringsspråk. Innan du kan använda programmet måste källkoden kompileras, vilket innebär att koden omvandlas till en körbar fil (en rad maskininstruktioner exekverbara av processorn). Varje programmeringsspråk har en specifik kompilator för att exekvera denna instruktion (exempelvis <command>gcc</command> för programmeringsspråket C).

en: <primary>binary code</primary>
sv-SE: <primary>binärkod</primary>

en: <primary>compilation</primary>
sv-SE: <primary>kompilering</primary>

en: <primary>compiler</primary>
sv-SE: <primary>kompilator</primary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Installer
sv-SE: <emphasis>VERKTYG</emphasis> Installerare

en: <primary><command>debian-installer</command></primary>
sv-SE: <primary><command>installationsprogramet för Debian</command></primary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-boot@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>e-postlistor</primary><secondary><email>debian-boot@lists.debian.org</email></secondary>

en: <command>debian-installer</command> is the name of the Debian installation program. Its modular design allows it to be used in a broad range of installation scenarios. The development work is coordinated on the <email>debian-boot@lists.debian.org</email> mailing list under the direction of Cyril Brulebois.
sv-SE: <command>debian-installer</command> är namnet på Debians installationsprogram. Den modulära designen möjliggör användning i ett brett område av installationsscenarier. Utvecklingsarbetet koordineras på sändlistan <email>debian-boot@lists.debian.org</email> och leds av Cyril Brulebois.

en: The Quality of Free Software
sv-SE: Kvaliteten på fri programvara

en: Debian follows all of the principles of Free Software, and its new versions are not released until they are ready. Developers do not work upon a set schedule and don't have to rush to meet an arbitrary deadline. People frequently complain of the long time between Debian's stable releases, but this caution ensures that Debian's legendary reliability is met: long months of testing are indeed necessary for the full distribution to receive the “stable” label.
sv-SE: Debian följer alla principerna för fri programvara, och nya utgåvor släpps inte förrän de är redo. Utvecklare arbetar inte efter ett fast schema och behöver inte stressa för att uppnå ett släppdatum. Folk klagar ofta på den långa tiden som går mellan Debians stabila utgåvor, men denna försiktighet garanterar att Debians legendariska stabilitet upprätthålls: flera månader av testning är verkligen nödvändig för att hela distribution skall kunna markeras som ”stabil”.

en: Debian will not compromise on quality: all known critical bugs on key packages are resolved in any new version, even if this requires the initially forecast release date to be pushed back. Optional packages whose critical bugs are not fixed, and thus do not meet the quality requirements, are simply dropped from the stable release.
sv-SE: Debian kompromissar inte med kvalitet: alla kända kritiska programfel i kärnpaketen är lösta i varje ny utgåva, även om det kräver att ett släppdatum uppskjuts. Valfria paket vars kritiska fel inte fixas, som därmed inte lever upp till satta kvalitetskrav, tas bort helt enkelt från den stabila utgåvan.

en: The Legal Framework: A Non-Profit Organization
sv-SE: Rättslig ram: En icke-vinstdrivande organisation

en: Legally speaking, Debian is a project managed by an American not-for-profit, volunteer association. The project has around a thousand <emphasis>Debian developers</emphasis>, but brings together a far greater number of contributors (translators, bug reporters, artists, casual developers, etc.).
sv-SE: Juridiskt sett är Debian ett projekt hanterat av en amerikansk icke-vinstdrivande frivilligorganisation. Projektet har omkring tusen <emphasis>Debian-utvecklare</emphasis>, men långt många fler bidragsgivare (översättare, felrapportörer, grafiker, tillfälliga utvecklare och så vidare).

en: To carry its mission to fruition, Debian has a large infrastructure, with many servers connected across the Internet, offered and hosted by many sponsors.
sv-SE: För att nå sina mål har Debian en stor infrastruktur med många servrar anslutna över internet, erbjudna och tillhandahållna av många sponsorer.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Behind Debian, the SPI association, and local branches
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Bakom Debian, föreningen ”Software in the Public Interest (SPI)” och lokala förgreningar

en: <primary>Debian France</primary>
sv-SE: <primary>Debian Frankrike</primary>

en: In addition to SPI, various local associations collaborate closely with Debian in order to generate funds for Debian, without centralizing everything in the USA: they are known as “Trusted Organizations” in the Debian jargon. This setup avoids prohibitive international transfer costs, and fits well with the decentralized nature of the project.
sv-SE: Utöver SPI samarbetar olika lokala sammanslutningar med Debian för att finansiera Debian, utan att centralisera allting i USA: med Debian-jargong kända som ”Pålitliga organisationer”. Detta förfarande undviker hindrande internationella överföringskostnader och passar väl in med den decentraliserade projektstrukturen.

en: The Foundation Documents
sv-SE: Grunddokumenten

en: <primary>Foundation Documents</primary>
sv-SE: <primary>Grunddokumenten</primary>

en: A few years after its initial launch, Debian formalized the principles that it should follow as a free software project. This deliberately activist decision allows orderly and peaceful growth by ensuring that all members progress in the same direction. To become a Debian developer, any candidate must confirm and prove their support and adherence to the principles established in the project's Foundation Documents.
sv-SE: Några år efter dess lansering formaliserade Debian grundreglerna det skulle följa som ett fri programvaruprojekt. Detta med avsikt aktivistiska beslut möjliggör en ordnad och fridfull tillväxt genom att försäkra sig om att alla medlemmar utvecklas i samma riktning. För att bli en Debian-utvecklare måste varje kandidat bekräfta, visa sitt stöd till, och följa grundreglerna etablerade i projektets grunddokument.

en: The Commitment towards Users
sv-SE: Förpliktelsen mot användare

en: <primary>social contract</primary>
sv-SE: <primary>socialt kontrakt</primary>

en: <primary>contract, social</primary>
sv-SE: <primary>kontrakt, socialt</primary>

en: The project also has a “social contract”. What place does such a text have in a project only intended for the development of an operating system? It is quite simple: Debian works for its users, and thus, by extension, for society. This contract summarizes the commitments that the project undertakes. Let us study them in greater detail:
sv-SE: Projektet har också ett ”socialt kontrakt”. Vad gör då en sådan text i ett projekt avsett för utvecklingen av ett operativsystem? Det är ganska enkelt: Debian är till för sina användare, och därmed indirekt för samhället. Kontraktet sammanfattar de ansvar projektet tar på sig. Låt oss titta närmare på det:

en: Debian will remain 100% free.
sv-SE: Debian kommer att förbli 100% fritt.

en: This is Rule No. 1. Debian is and will remain composed entirely and exclusively of free software. Additionally, all software development within the Debian project, itself, will be free.
sv-SE: Regel nummer ett. Debian är och kommer att fortsätta att bestå helt och uteslutande av fri programvara. Utöver det kommer all programutveckling inom Debian-projektet att vara fri.

en: <emphasis>PERSPECTIVE</emphasis> Beyond software
sv-SE: <emphasis>PERSPEKTIV</emphasis> Bortom programvara

en: The first version of the Debian Social Contract said “Debian Will Remain 100% Free <emphasis>Software</emphasis>”. The disappearance of this last word (with the ratification of Version 1.1 of the contract in April of 2004) indicates the will to achieve freedom, not only in software, but also in the documentation and any other element that Debian wishes to provide within its operating system.
sv-SE: Den första versionen av Debians sociala kontrakt sade att ”Debian kommer att förbli 100% fri <emphasis>programvara</emphasis>”. Att ta bort detta sista ord (genom ratificering av version 1.1 av kontraktet i april 2004) visar på viljan att uppnå frihet, inte endast för programvara, men också för dokumentationen och andra element Debian tillhandahåller omkring dess operativsystem.

en: This change, which was only intended as editorial, has, in reality, had numerous consequences, especially with the removal of some problematic documentation. Furthermore, the increasing use of firmware in drivers poses problems: many are non-free, yet they are necessary for proper operation of the corresponding hardware.
sv-SE: Ändringen, som endast avsågs vara redaktionell, har i praktiken haft stora konsekvenser, speciellt vad gäller borttagandet av en del problematisk dokumentation. Vidare har det ökande användandet av fast programvara i drivrutiner skapat problem: många av dem är icke-fria, men är nödvändiga för korrekt användning av motsvarande hårdvara.

en: We will give back to the free software community.
sv-SE: Vi vill ge tillbaka till den fria programvarugemenskapen.

en: Any improvement contributed by the Debian project to a work integrated in the distribution is sent back to the author of the work (called “upstream”). In general, Debian will cooperate with the community rather than work in isolation.
sv-SE: Varje förbättring till Debian-projektet i ett verk integrerat i distributionen ges tillbaka till författaren av verket (kallat ”uppströms”). Debian försöker att arbeta med gemenskapen istället för att arbeta isolerat.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Upstream author, or Debian developer?
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Uppströmsförfattare eller Debian-utvecklare?

en: <primary>upstream author</primary>
sv-SE: <primary>uppströmsförfattare</primary>

en: <primary>author, upstream</primary>
sv-SE: <primary>författare, uppströms</primary>

en: <primary>upstream</primary>
sv-SE: <primary>uppströms</primary>

en: We will not hide problems.
sv-SE: Vi döljer inte problem.

en: Debian is not perfect, and, there will be new problems to fix every day. Debian will keep its entire bug report database open for public view at all times. Reports that people file on-line will promptly become visible to others.
sv-SE: Debian är inte perfekt, och varje dag kommer det finnas nya problem som behöver åtgärdas. Debian kommer alltid att hålla hela sin felrapporteringsdatabas öppen för allmänheten. Felrapporter som sker över nätet är synliga för andra.

en: Our priorities are our users and free software.
sv-SE: Våra prioriteringar är våra användare och fri programvara.

en: This commitment is more difficult to define. Debian imposes, thus, a bias when a decision must be made, and will discard an easy solution for the developers that will jeopardize the user experience, opting for a more elegant solution, even if it is more difficult to implement. This means to take into account, as a priority, the interests of the users and free software.
sv-SE: Denna förpliktelse är svårare att definiera. Debian gör därför ett val när ett beslut måste ske. Debian kommer att sträva efter en elegant lösning, och förkasta ett enkla lösningar som kan äventyra användarupplevelsen.Detta även om den elegantare lösningen är svårare att implementera.Det är alltså vad det innebär att prioritera användarintressen och fri programvara.

en: Works that do not meet our free software standards.
sv-SE: Verk som inte uppfyller våra standarder för fri programvara.

en: Debian accepts and understands that users may want to use some non-free programs. That is why the project allows usage of parts of its infrastructure to distribute Debian packages of non-free software that can safely be redistributed.
sv-SE: Debian accepterar, och förstår att användare kan vilja använda en del icke-fria program. Det är därför projektet tillåter att delar av dess infrastruktur används för att distribuera Debian-paket av icke-fria program som kan återdistribueras på ett säkert sätt.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> For or against the non-free section?
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> För eller mot avdelningen ”non-free”?

en: The commitment to maintain a structure to accommodate non-free software (i.e. the “non-free” section, see the sidebar <xref linkend="sidebar.sections" />) is frequently a subject of debate within the Debian community.
sv-SE: Förpliktelsen att underhålla en struktur för att hysa icke-fri programvara (det vill säga avdelningen non-free, se sidopanelen <xref linkend="sidebar.sections" />) diskuteras ofta inom Debian-gemenskapen.

en: Detractors argue that it turns people away from free software equivalents, and contradicts the principle of serving only the free software cause. Supporters flatly state that most of the non-free packages are “nearly free”, and held back by only one or two annoying restrictions (the most common being the prohibition against commercial usage of the software). By distributing these works in the non-free branch, we indirectly explain to the author that their creation would be better known and more widely used if they could be included in the main section. They are, thus, politely invited to alter their license to serve this purpose.
sv-SE: Kritiker hävdar att det vänder folk från fria programvarualternativ, och direkt motsäger principen att endast tjäna fri programvara. De som är för det påpekar att de flesta av paketen i ”non-free” är nästan fria, och hindras vara det av några irriterande begränsningar (det vanligaste är förbudet av kommersiell användning av programvaran). Genom att distribuera dessa verk i grenen ”non-free” förklarar vi indirekt till upphovsmannen att deras verk skulle användas mer, och vara kändare om de kunde inkluderas i avdelningen ”main”. De inbjudes vänligt att ändra på sin licens för att uppfylla de kraven.

en: The continued existence of the non-free section is a source of occasional friction with the Free Software Foundation, and is the main reason it refuses to officially recommend Debian as an operating system.
sv-SE: Den fortsatta existensen av avdelningen ”non-free” är ibland en källa till splittring inom Free Software Foundation och är huvudorsaken till att de officiellt vägrar att rekommendera Debian som ett operativsystem.

en: The Debian Free Software Guidelines
sv-SE: Debians riktlinjer för fri programvara

en: <primary>free software principles</primary>
sv-SE: <primary>principer för fri programvaru</primary>

en: <primary>free</primary><secondary>software</secondary>
sv-SE: <primary>fri</primary><secondary>programvara</secondary>

en: More than a selection criteria for Debian, this text has become an authority on the subject of free software, and has served as the basis for the “Open Source Definition”. Historically, it is therefore one of the first formal definitions of the concept of “free software”.
sv-SE: Denna text blivit en auktoritet för ämnet fri programvara, och har tjänat som en grund för ”definitionen av öppen källkod”. Historiskt är det därför en av de första formella definitionerna av konceptet ”fri programvara”.

en: Free redistribution.
sv-SE: Fri vidaredistribution.

en: The license of a Debian component may not restrict any party from selling or giving away the software as a component of an aggregate software distribution containing programs from several different sources. The license may not require a royalty or other fee for such sale.
sv-SE: Licensen för en Debian-komponent får inte hindra inte någon part från att sälja eller att ge bort den som en delkomponent av en programvarudistribution innehållande program från flera olika källor. Licensen får inte kräva ersättning av något slag för en sådan försäljning.

en: Source code.
sv-SE: Källkod.

en: The program must include source code, and must allow distribution in source code as well as compiled form.
sv-SE: Programmet måste inkludera källkod och måste tillåta distribution i både källkodsform samt kompilerad form.

en: Derived works.
sv-SE: Härledda verk.

en: The license must allow modifications and derived works, and must allow them to be distributed under the same terms as the license of the original software.
sv-SE: Licensen måste tillåta ändring och härledda verk, och måste låta dem distribueras under samma villkor som originallicensen.

en: Integrity of the author's source code.
sv-SE: Integritet för upphovsmannens källkod.

en: The license may restrict source code from being distributed in modified form <emphasis>only</emphasis> if the license allows the distribution of “patch files” with the source code for the purpose of modifying the program at build time. The license must explicitly permit distribution of software built from modified source code. The license may require derived works to carry a different name or version number from the original software (<emphasis>This is a compromise. The Debian group encourages all authors not to restrict any files, source or binary, from being modified</emphasis>).
sv-SE: Licensen kan begränsa källkod från att distribueras i modifierad form <emphasis>endast</emphasis> endast om licensen tillåter distributionen av ”programfixar” med källkoden, i syftet att ändra programmet under byggtid. Licensen måste explicit tillåta distribution av programvaran byggd från modifierad källkod. Licensen kan kräva att härledda verk använder ett annat namn eller versionsnummer än originalprogramvaran (<emphasis>Detta är en kompromiss. Debian-gruppen uppmuntrar alla upphovsmän att inte begränsa filer från att modifieras, varken källkod eller binära</emphasis>).

en: No discrimination against persons or groups.
sv-SE: Ingen diskriminering av personer eller grupper.

en: The license must not discriminate against any person or group of persons.
sv-SE: Licensen får inte diskriminera personer eller grupper.

en: No discrimination against fields of endeavor.
sv-SE: Ingen diskriminering av användningsområden.

en: The license must not restrict anyone from making use of the program in a specific field of endeavor. For example, it may not restrict the program from being used in a business, or from being used for genetic research.
sv-SE: Licensen kan inte förhindra någon från att använda programmet för ett specifikt användningsområde. Den kan exempelvis inte begränsa programmet från kommersiell användning eller genetisk forskning.

en: Distribution of license.
sv-SE: Licensdistribution.

en: The rights attached to the program must apply to all to whom the program is redistributed without the need for execution of an additional license by those parties.
sv-SE: Rättigheterna medföljande programmet måste gälla för alla till vilka programmet distribueras, utan behovet av en ytterligare licens för dessa parter.

en: License must not be specific to Debian.
sv-SE: Licensen får inte vara Debian-specifik.

en: The rights attached to the program must not depend on the program being part of a Debian system. If the program is extracted from Debian and used or distributed without Debian but otherwise within the terms of the program's license, all parties to whom the program is redistributed should have the same rights as those that are granted in conjunction with the Debian system.
sv-SE: Rättigheterna för programmet får inte bero på att programmet är en del i Debian-systemet. Om programmet extraheras från Debian och används eller distribueras utan Debian, men annars under samma villkor som programlicensen, ska alla parter till vilka programmet distribueras ha samma rättigheter som de som ges i samband med Debian-systemet.

en: License must not contaminate other software.
sv-SE: Licensen får inte smitta ner annan programvara.

en: The license must not place restrictions on other software that is distributed along with the licensed software. For example, the license must not insist that all other programs distributed on the same medium must be free software.
sv-SE: License får inte ange begränsningar på annan programvara som distribueras med den licenserade programvaran. Till exempel får licensen inte insistera att alla andra program distribuerade på samma medium måste vara fri programvara.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Copyleft
sv-SE: <emphasis>GRUNDERNA</emphasis> Copyleft

en: <primary>copyrights</primary>
sv-SE: <primary>upphovsrätter</primary>

en: Copyleft is a principle that consists in using copyrights to guarantee the freedom of a work and its derivatives, rather than restrict the rights of uses, as is the case with proprietary software. It is, also, a play of words on the term “copyright”. Richard Stallman discovered the idea when a friend of his, fond of puns, wrote on an envelope addressed to him: “copyleft: all rights reversed”. Copyleft imposes preservation of all initial liberties upon distribution of an original or modified version of a work (usually a program). It is, thus, not possible to distribute a program as proprietary software if it is derived from code from a copyleft released program.
sv-SE: Copyleft är en princip som användar upphovsrätter för att garantera friheten för ett verk och dess härledda verk istället för att begränsa användarnas rättigheter, som är fallet med properitär programvara. Det är också en ordlek med ”copyright”. Richard Stallman fick ideen när en skämtsam vän till honom skrev ett brev med adressen: ”copyleft: all rights reserved”. Copyleft bevarar alla ursprungliga friheter vid distribution av ett original eller en modifierad version av ett verk (vanligtvis ett program). Det är därför inte möjligt att distribuera ett program som proprietär programvara om det är ett härlett verk från kod av ett program släppt under copyleft.

en: The most well-known family of copyleft licenses is, of course, the GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>) and its derivatives, the GNU Lesser General Public License (<acronym>LGPL</acronym>), and the GNU Free Documentation License (<acronym>GFDL</acronym>). Sadly, the copyleft licenses are generally incompatible with each other. Consequently, it is best to use only one of them.
sv-SE: Den kändaste familjen av copyleft-licenser är GNU Generell Publik Licens (<acronym>GPL</acronym>) och dess härledda verk, GNU Mindre Generell Publik Licens (<acronym>LGPL</acronym>), och GNU Fria Documentations Licens (<acronym>GFDL</acronym>). Tyvärr är ofta copyleft-licenser inkompatibla med varandra och det är därför bäst att bara använda en av dem.

en: Example licenses
sv-SE: Exempel på licenser

en: The “GPL”, “BSD”, and “Artistic” licenses are examples of licenses that we consider “free”.
sv-SE: GPL, BSD och Artistisk lincens är exempel på licenser som vi kallar "fria".

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Free licenses
sv-SE: <emphasis>GRUNDERNA</emphasis> Fria licenser

en: <primary>license</primary><secondary>BSD</secondary>
sv-SE: <primary>licens</primary><secondary>BSD</secondary>

en: <primary>BSD license</primary>
sv-SE: <primary>BSD-licens</primary>

en: <primary>license</primary><secondary>GPL</secondary>
sv-SE: <primary>licens</primary><secondary>GPL</secondary>

en: <primary>GNU</primary><secondary>General Public License</secondary>
sv-SE: <primary>GNU</primary><secondary>Generell Publik Licens</secondary>

en: <primary>General Public License</primary>
sv-SE: <primary>Generell Publik Licens</primary>

en: The GNU GPL, the BSD license, and the Artistic License all comply with the Debian Free Software Guidelines, even though they are very different.
sv-SE: GNU GPL, BSD-licensen och Artistisk Licens uppfyller alla Debians riktlinjer för fri programvara, även om de är annorlunda sinsemellan.

en: The GNU GPL, used and promoted by the FSF (Free Software Foundation), is the most common. Its main feature is that it also applies to any derived work that is redistributed: a program incorporating or using GPL code can only be distributed according to its terms. It prohibits, thus, any reuse in a proprietary application. This poses serious problems for the reuse of GPL code in free software incompatible with this license. As such, it is sometimes impossible to link a program published under another free software license with a library distributed under the GPL. On the other hand, this license is very solid in American law: FSF lawyers have participated in the drafting thereof, and have often forced violators to reach an amicable agreement with the FSF without going to court. <ulink type="block" url="https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html" />
sv-SE: GNU GPL som stöds och används av FSF (Stiftelsen för Fri Mjukvara) är den absolut vanligaste. Dess huvudegenskap är att den också tillämpas på varje derivatverk som vidaredistribueras: ett program som införlivar eller använder GPL-kod kan endast distribueras efter dess termer. Det förhindar därför återanvändning i en proprietär applikation. Detta skapar allvarliga problem för återanvändning av GPL i fri programvara inkompatibel med denna licens. Därför kan det ibland vara omöjligt att länka till ett program publicerat under en annan fri programvarulicens med ett bibliotek licenserat under GPL. Å andra sidan är denna licens väldigt förankrad i amerikansk lag: advokater från FSF har medverkat i dess utformning och överträdelser har ofta tvingats till förlikning utan att gå vidare i domstol. <ulink type="block" url="https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html" />

en: The BSD license is the least restrictive: everything is permitted, including use of modified BSD code in a proprietary application. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/bsd-license.php" />
sv-SE: BSD-licensen är den minst restriktiva: Allt är tillåtet, inklusive användning av modifierad BSD-kod i ett proprietärt program. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/bsd-license.php" />

en: Finally, the Artistic License reaches a compromise between these two others: integration of code in a proprietary application is permitted, but any modification must be published. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/artistic-license-2.0.php" />
sv-SE: Slutligen är Artistisk Licens en kompromiss mellan de tidigare nämnda: integration av kod i en proprietär applikation tillåts, men ändringar måste publiceras. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/artistic-license-2.0.php" />

en: The complete text of these licenses is available in <filename>/usr/share/common-licenses/</filename> on any Debian system (in case of BSD the newer 3-Clause License).
sv-SE: Den kompletta texten för dessa licenser finns tillgänglig i <filename>/usr/share/common-licenses/</filename> i alla Debiansystem (när det gäller BSD är det den nyare 3:e klausul licensen).

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Bruce Perens, a controversial leader
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Bruce Perens, en kontroversiell ledare

en: <primary>Open Source</primary>
sv-SE: <primary>Öppen källkod</primary>

en: Bruce Perens was the second leader of the Debian project, just after Ian Murdock. He was very controversial in his dynamic and authoritarian methods. He, nevertheless, remains an important contributor to Debian, to whom Debian is especially indebted for the editing of the famous “Debian Free Software Guidelines” (DFSG), an original idea of Ean Schuessler. Subsequently, Bruce would derive from it the famous “Open Source Definition”, removing all references to Debian from it. <ulink type="block" url="https://opensource.org/" />
sv-SE: Bruce Perens var den ledare som tog över efter Ian Murdock i Debian-projektet. Han var väldigt kontroversiell med sin dynamiska och auktoritära stil. Trotts detta kvarstår han som en viktig bidragsgivare till Debian, för vilket Debian har att tacka för redigeringen av den välkända ”Debian Fria Mjukvaruguidelines” (DFSG), sprunget ur en ide från Ean Schuessler. Från den härledde Bruce den nu välkända ”Definition på Öppen Källkod”, och tog bort alla referenser till Debian från den. <ulink type="block" url="https://opensource.org/" />

en: His departure from the project was quite emotional, but Bruce has remained strongly attached to Debian, since he continues to promote this distribution in political and economic spheres. He still sporadically appears on the e-mail lists to give his advice and present his latest initiatives in favor of Debian.
sv-SE: Bruce har fortsatt att vara starkt fäst vid Debian och han fortsätter att stödja denna distribution politiskt och ekonomiskt, även om han lämnade projektet ganska känslosamt. Han visar sig fortfarande sporadiskt på e-postlistor för att ge råd och presentera sina senaste Debian-initiativ.

en: <primary>codename</primary>
sv-SE: <primary>kodnamn</primary>

en: <primary>name</primary><secondary>codename</secondary>
sv-SE: <primary>namn</primary><secondary>kodnamn</secondary>

en: The Inner Workings of the Debian Project
sv-SE: Hur Debianprojektet fungerar internt

en: <primary>operations, internal</primary>
sv-SE: <primary>drift, intern</primary>

en: <primary>organization, internal</primary>
sv-SE: <primary>organisation, intern</primary>

en: The abundant end results produced by the Debian project derive simultaneously from the work on the infrastructure performed by experienced Debian developers, from the individual or collective work of developers on Debian packages, and from user feedback.
sv-SE: Debianprojektets lyckade slutresultat skapas av arbete med infrastrukturen utförd av erfarna Debianutvecklare, från individuella, det gemensamma arbetet med Debianpaket och från användaråterkoppling.

en: The Debian Developers
sv-SE: Debian-utvecklarna

en: <primary>developers</primary><secondary>Debian developers</secondary>
sv-SE: <primary>utvecklare</primary><secondary>Debian-utvecklare</secondary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Developer's database
sv-SE: <emphasis>VERKTYG</emphasis> Utvecklarens databas

en: <primary>database</primary><secondary>developer's database</secondary>
sv-SE: <primary>databas</primary><secondary>utvecklarens databas</secondary>

en: Debian has a database including all developers registered with the project, and their relevant information (address, telephone, geographical coordinates such as longitude and latitude, etc.). Some of the information (first and last name, country, username within the project, IRC username, GnuPG key, etc.) is public and available on the Web. <ulink type="block" url="https://db.debian.org/" />
sv-SE: Debian har en databas över alla registrerade utvecklare inom projektet med relevant information om dem (adress, telefon, geografiska koordinater som longitud och latitud, med mera.). Delar av informationen (för- och efternamn, land, användarnamn inom projektet, IRC-användarnamn, GnuPG-nyckel med mera) är öppen och tillgänlig på internet.<ulink type="block" url="https://db.debian.org/" />

en: The geographical coordinates allow the creation of a map locating all of the developers around the globe. Debian is truly an international project: its developers can be found on all continents, although the majority are in “Western countries”.
sv-SE: De geografiska koordinaterna möjliggör skapandet av en karta över alla utvecklare jorden runt. Debian är verkligen ett internationellt projekt; dess utvecklare finns på alla kontinenter, även om majoriteten finns i västvärlden.

en: World-wide distribution of Debian developers
sv-SE: Debianutvecklarna är spridda över hela världen

en: <primary>world-wide distribution</primary>
sv-SE: <primary>spridda över hela världen</primary>

en: Package maintenance is a relatively regimented activity, very documented or even regulated. It must, in effect, comply with all the standards established by the <emphasis>Debian Policy</emphasis>. Fortunately, there are many tools that facilitate the maintainer's work. The developer can, thus, focus on the specifics of their package and on more complex tasks, such as squashing bugs. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/" />
sv-SE: Pakethantering är en relativt disciplinerad aktivitet, väldigt dokumenterad och till och med styrd. Den måste därigenom uppfylla alla standarder etablerade genom <emphasis>Debianriktlinjerna</emphasis>. Som tur är finns det många verktyg som underlättar ansvariges arbete. Utvecklaren kan därför fokusera på det som är specifikt med sitt paket och på mer komplexa uppgifter, som att reparera fel. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/" />

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Package maintenance, the developer's work
sv-SE: <emphasis>GRUNDERNA</emphasis> Pakethantering, utvecklarens arbete

en: <primary>package</primary><secondary>maintenance</secondary>
sv-SE: <primary>paket</primary><secondary>underhåll</secondary>

en: <primary>policy</primary>
sv-SE: <primary>riktlinjer</primary>

en: The Policy, an essential element of the Debian Project, establishes the norms ensuring both the quality of the packages and perfect interoperability of the distribution. Thanks to this Policy, Debian remains consistent despite its gigantic size. This Policy is not fixed in stone, but continuously evolves thanks to proposals formulated on the <email>debian-policy@lists.debian.org</email> mailing list. Amendments that are agreed upon by all interested parties are accepted and applied to the text by a small group of maintainers who have no editorial responsibility (they only include the modifications agreed upon by the Debian developers that are members of the above-mentioned list). You can read current amendment proposals on the bug tracking system: <ulink type="block" url="https://bugs.debian.org/debian-policy" />
sv-SE: Riktlinjerna, en viktig del av Debianprojektet, etablerar de normer som försäkrar distributionens paketkvalitet och interoperabilitet. Tack vare dessa riktlinjer fortsätter Debian, trots dess omfattning, att vara samstämmigt. Riktlinjerna är inte skrivna i sten utan fortsätter att utvecklas kontinuerligt tack vare förslag som skickats in via sändlistan <email>debian-policy@lists.debian.org</email>. Tillägg som ges bifall av alla intresserade parter accepteras och tillämpas texten av en liten grupp ansvariga för underhåll som inte har någon befogenhet att editera (de inkluderar endbart ändringar som bifallits av Debian-utvecklarna som också är medlemmar i den nämnda sändlistan). Du kan läsa om aktuella ändringsförslag i felrapporteringssystemet: <ulink type="block" url="https://bugs.debian.org/debian-policy" />

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Policy editorial process
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Den redaktionella processen för riktlinjerna

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-policy@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-policy@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>DEBIAN POLICY</emphasis> The documentation
sv-SE: <emphasis>DEBIANS RIKTLINJER</emphasis> Dokumentationen

en: <primary>documentation</primary><secondary>location</secondary>
sv-SE: <primary>dokumentation</primary><secondary>plats</secondary>

en: <primary>location of the documentation</primary>
sv-SE: <primary>dokumentationens plats</primary>

en: <primary>constitution</primary>
sv-SE: <primary>författning</primary>

en: <primary>leader</primary><secondary>role</secondary>
sv-SE: <primary>ledare</primary><secondary>roll</secondary>

en: <primary>leader</primary><secondary>election</secondary>
sv-SE: <primary>ledare</primary><secondary>val</secondary>

en: Specifically, the leader has real authority; their vote resolves tie votes; they can make any decision which is not already under the authority of someone else and can delegate part of their responsibilities.
sv-SE: Ledaren har ett starkt mandat; deras röst avgör jämna röster; de kan ta vilket beslut som helst som inte redan är under någon annans ansvar och de kan delegera vidare delar av sitt ansvar.

en: The constitution also defines a “technical committee”. This committee's essential role is to decide on technical matters when the developers involved have not reached an agreement between themselves. Otherwise, this committee plays an advisory role for any developer who fails to make a decision for which they are responsible. It is important to note that they only get involved when invited to do so by one of the parties in question.
sv-SE: Författningen definierar också en ”teknisk kommitté”. Kommitténs essentiella roll är att bestämma om tekniska spörsmål när de involverade utvecklarna inte har kommer fram till en kompromiss. Kommittén har också en rådgörande roll till utvecklare som misslyckas med att ta ett beslut för vilka de är ansvariga. Observera att de endast blir involverade när de bjuds in av en av parterna i fråga.

en: <primary>the project secretary</primary>
sv-SE: <primary>projektsekreteraren</primary>

en: Finally, the constitution defines the position of “project secretary”, who is in charge of the organization of votes related to the various elections and general resolutions.
sv-SE: Slutligen definierar författningen rollen ”projektsekreterare” som ansvarar för organisationen av röster relaterat till de olika valen och allmänna resultaten.

en: <primary>general resolution</primary>
sv-SE: <primary>allmän resolution</primary>

en: <primary>vote</primary>
sv-SE: <primary>röst</primary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Flamewar, the discussion that catches fire
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> Nätbråk, hetlevrade diskussioner

en: <primary>flamewar</primary>
sv-SE: <primary>nätbråk</primary>

en: <primary>heated debate</primary>
sv-SE: <primary>hetlevrad debatt</primary>

en: A “flamewar” is an exceedingly impassioned debate, which frequently ends up with people attacking each other once all reasonable argumentation has been exhausted on both sides. Certain themes are more frequently subject to polemics than others (the choice of text editor, “do you prefer <command>vi</command> or <command>emacs</command>?”, is an old favorite). The matters often provoke very rapid e-mail exchanges due to the sheer number of people with an opinion on the matter (everyone) and the very personal nature of such questions.
sv-SE: Ett ”nätbråk” är en hetlevrad diskussion som vanligtvis slutar med att folk attackerar varandra efter att argumentation tagit slut. Vissa teman är mer utsatta för polemik än andra (en klassier är valet av textredigerare, ”föredrar du <command>vi</command> eller <command>emacs</command>?”). Ämnena provocerar också ofta fram snabba e-postutbyten på grund av det stora antalet inblandade människor med en personlig åsikt om saken (alla).

en: Nothing particularly useful generally comes from such discussions; the general recommendation is to stay out of such debates, and maybe rapidly skim through their content, since reading them in full would be too time-consuming.
sv-SE: Denna typ av diskussioner leder oftast ingenstans; den allmänna rekommendationen är att hålla sig ifrån sådana debatter, och kanske inte lägga onödig tid på dem, mer än att översiktligt skumma igenom deras innehåll.

en: This is the only way to earn one's stripes: do something useful and show that one has worked well. Many Debian “administrative” teams operate by co-optation, preferring volunteers who have already effectively contributed and proved their competence. The public nature of the work of those teams makes it possible for new contributors to observe and start helping without any special privilege. This is why Debian is often described as a “meritocracy”.
sv-SE: Det enklaste sättet att få erkännande är att göra något nyttigt och visa att man har utfört arbeta. Många ”administrativa” Debian-team sköts genom samarbeten, och de föredrar volontärer som redan har bidragit effektivt och visat sin kompetens. Den naturliga öppenheten i dessa teams arbete gör det möjligt för nya volontärer att observera och börja hjälpa till utan speciella privilegium. Det är därför Debian ofta beskrivs som en ”meritokrati”.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Meritocracy, the reign of knowledge
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> Meritokrati, kunskapsstyre

en: <primary>meritocracy</primary>
sv-SE: <primary>meritokrati</primary>

en: This effective operational method guarantees the quality of contributors in the “key” Debian teams. This method is by no means perfect and occasionally there are those who do not accept this way of operating. The selection of developers accepted in the teams may appear a bit arbitrary, or even unfair. Furthermore, not everybody has the same definition of the service expected from these teams. For some, it is unacceptable to have to wait eight days for inclusion of a new Debian package, while others will wait patiently for three weeks without a problem. As such, there are regular complaints from the disgruntled about the “quality of service” from some teams.
sv-SE: Denna praktiska metod garanterar kvaliteten av bidragsgivare i Debians nyckelteam. Metoden är inte på något sätt perfekt och det finns det de som inte accepterar detta arbetssätt. Valet av utvecklare som accepteras i team kan verka lite godtyckligt, eller till och med orättvist. Vidare, alla har inte samma definitioner av vad som kan förväntas från dessa team. För vissa är det oacceptabelt att behöva vänta 8 dagar för att få in ett nytt Debian-paket, medan andra kan vänta tålamodigt i 3 veckor utan ett problem. Det finns därför återkommande klagomål från missnöjda om ”tjänstekvaliteten” hos vissa team.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Integration of new maintainers
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Integration av nya ansvarige

en: <primary>maintainer</primary><secondary>new maintainer</secondary>
sv-SE: <primary>ansvarig</primary><secondary>ny ansvarig</secondary>

en: The team in charge of admitting new developers is the most regularly criticized. One must acknowledge that, throughout the years, the Debian project has become more and more demanding of the developers that it will accept. Some people may see some injustice in that, but we must confess that what were only little challenges at the beginning have become much greater in a community of over 1,000 people, when it comes to ensuring the quality and integrity of everything that Debian produces for its users.
sv-SE: Teamet med ansvar för att släppa in nya utvecklare är vanligtvis det mest kritiserade. Med åren har Debianprojektet blivit hårdare i kraven på accepterade utvecklare. En del kan tycka att det är orättvist, men när det kommer till att försäkra sig om kvaliteten och integriteten av allting som Debian producerar för sina användare har sådant som var små problem i början växt i en gemenskap av över 1000 användare .

en: Furthermore, the acceptance procedure is concluded by review of the candidacy by a small team, the Debian Account Managers. These managers are, thus, particularly exposed to criticism, since they have final say in the inclusion or rejection of a volunteer within the Debian developers community. In practice, sometimes they must delay the acceptance of a person until they have learned more about the operations of the project. One can, of course, contribute to Debian before being accepted as an official developer, by being sponsored by current developers.
sv-SE: Acceptansproceduren avslutas med ett mindre team, Debians kontoadministratörer, granskar av kandidaturen. Dessa administratörer har det sista ordet vid inkludering eller avvisande av en frivillig inom Debians utvecklargemenskap är därför speciellt utsatta för kritik. I praktiken måste de ibland fördröja acceptansen av en person till de har lärt sig mer om hur projektet sköts. Man kan såklart bidra till Debian innan acceptans som en officiell utvecklare genom stöd av nuvarande utvecklare.

en: The Active Role of Users
sv-SE: Användarnas aktiva roll

en: One might wonder if it is relevant to mention the users among those who work within the Debian project, but the answer is a definite yes: they play a critical role in the project. Far from being “passive”, some users run development versions of Debian and regularly file bug reports to indicate problems. Others go even further and submit ideas for improvements, by filing a bug report with a severity level of “wishlist”, or even submit corrections to the source code, called “patches” (see <xref linkend="sect.patch" />).
sv-SE: Är det relevant att nämna användarna bland de som jobbar inom Debianprojektet? - svaret är ett rungande ja: de spelar en kritisk roll i projektet. De är långt ifrån ”passiva”, en del användare testar utvecklingsversioner av Debian, och skapa felrapporter för att uppmärksamma problem. Andra går längre och skickar in ideer för förbättringar genom att skriva in felrapporter med nivån ”whishlist”, eller till och med genom att skicka in ”programfixar”, det vill säga rättningar till källkoden, (se <xref linkend="sect.patch" />).

en: Reporting bugs
sv-SE: Rapportera fel

en: <primary>system</primary><secondary>Bug Tracking System</secondary>
sv-SE: <primary>system</primary><secondary>felrapporteringssystem</secondary>

en: <primary>Bug Tracking System</primary>
sv-SE: <primary>Felrapporteringssystem</primary>

en: The fundamental tool for submitting bugs in Debian is the Debian Bug Tracking System (Debian BTS), which is used by large parts of the project. The public part (the web interface) allows users to view all bugs reported, with the option to display a sorted list of bugs selected according to various criteria, such as: affected package, severity, status, address of the reporter, address of the maintainer in charge of it, tag, etc. It is also possible to browse the complete historical listing of all discussions regarding each of the bugs.
sv-SE: Det grundläggande verktyget för att rapportera fel i Debian är Debians felrapporteringssystem (Debian BTS, Bug Tracking System) vilket används av många delar i projektet. Den öppna delen (webbgränssnittet) låter användarna se alla felrapporter, med valet att visa en sorterad lista av fel baserat på olika kriterier så som: påverkade paket, allvarsgrad, status, rapportörens adress, ansvariges adress, taggar och så vidare. Det är också möjligt att för varje fel ta del av hela diskussionshistoriken kring den.

en: Below the surface, the Debian BTS is e-mail based: all information that it stores comes from messages sent by the various persons involved. Any e-mail sent to <email>12345@bugs.debian.org</email> will, thus, be assigned to the history for bug number 12345. Authorized persons may “close” a bug by writing a message describing the reasons for the decision to close to <email>12345-done@bugs.debian.org</email> (a bug is closed when the indicated problem is resolved or no longer relevant). A new bug is reported by sending an e-mail to <email>submit@bugs.debian.org</email> according to a specific format which identifies the package in question. The address <email>control@bugs.debian.org</email> allows editing of all the “meta-information” related to a bug.
sv-SE: Under ytan är Debian BTS e-postbaserat: all information den lagrar kommer från meddelanden skickade av involverade personer. Varje e-postmeddelande skickat till <email>12345@bugs.debian.org</email> kommer att läggas till historiken för fel nummer 12345. Behöriga personer kan ”stänga” ett fel genom att skriva ett meddelande som beskriver orsakerna för beslutet att stänga <email>12345-done@bugs.debian.org</email> (ett fel är stängt när det beskrivna problemet inte längre är relevant). Ett nytt fel rapporteras genom att skicka ett meddelande till <email>submit@bugs.debian.org</email> i ett specfikt format som identifierar paketet. Adressen <email>control@bugs.debian.org</email> möjliggör redigering av meta-informationen relaterad till ett fel.

en: The Debian BTS has other functional features, as well, such as the use of tags for labeling bugs. For more information, see <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/" />
sv-SE: Debian BTS har också andra funktionella egenskaper, som användning av taggar för ett märka felen. För mer information, se <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/" />

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Severity of a bug
sv-SE: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Felens allvarsgrad

en: <primary>severity</primary>
sv-SE: <primary>allvarsgrad</primary>

en: <primary>bug</primary><secondary>severity</secondary>
sv-SE: <primary>fel</primary><secondary>allvarsgrad</secondary>

en: The severity of a bug formally assigns a degree of gravity to the reported problem. Effectively, not all bugs have the same importance; for instance, a typo in a manual page is not comparable to a security vulnerability in server software.
sv-SE: Allvarsgraden för ett fel lägger rent formellt en tyngdnivå på det rapporterade problemet. Alla fel har inte samma allvarsgrad; som exempel går det inte att jämföra ett stavfel i en handbok med ett säkerhetshål i ett serverprogram.

en: Debian uses an extended scale to describe the severity of a bug. Each level is defined precisely in order to facilitate the selection thereof. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/Developer#severities" />
sv-SE: För att beskriva allvarsgraden använder Debian sig av en utökad skala. Varje nivå är precist definierad för att underlätta valet. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/Developer#severities" />

en: This tool first targets the development versions, which is where the bugs will be fixed. Effectively, changes are not welcome in a stable version of Debian, with very few exceptions for security updates or other important updates (if, for example, a package is not working at all). A correction of a minor bug in a Debian package must, thus, wait for the next stable version.
sv-SE: Verktyget siktar in sig på utvecklingsversioner, vilket är var felen kommer att repareras. Ändringar är med få undantag inte välkomna i en stabil version av Debian, undantagsvis säkerhetsuppdateringar eller andra viktiga uppdateringar (exempelvis om ett paket inte alls fungerar). En felrättning av ett mindre fel i ett Debianpaket måste därför vänta in nästa stabila version.

en: Translation and documentation
sv-SE: Översättning och dokumentation

en: <primary>documentation</primary>
sv-SE: <primary>dokumentation</primary>

en: <primary>translation</primary>
sv-SE: <primary>översättning</primary>

en: Additionally, numerous satisfied users of the service offered by Debian like to make a contribution of their own to the project. As not everyone has appropriate levels of expertise in programming, they may choose to assist with the translation and review of documentation. There are language-specific mailing lists to coordinate this work. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/i18n.html" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/international/" />
sv-SE: Utöver det finns det flertalet nöjda användare av tjänster tillhandahållen av Debian som skulle vilja bidra med någonting tillbaka till projektet. Eftersom inte alla har tillräcklig kunskap i programmering kan de välja att hjälpa till med översättningar och granskning av dokumentation. Det finns språkspecifika e-postlistor för att koordinera detta arbete. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/i18n.html" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/international/" />

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> What are i18n and l10n?
sv-SE: <emphasis>GRUNDERNA</emphasis> Vad är i18n och l10n?

en: <primary>internationalization</primary>
sv-SE: <primary>internationalisering</primary>

en: <primary>localization</primary>
sv-SE: <primary>lokalisering</primary>

en: “i18n” and “l10n” are the abbreviations for the words “internationalization” and “localization”, respectively, preserving the initial and last letter of each word, and the number of letters in the middle.
sv-SE: ”i18n” och ”l10n” är förkortningar av orden ”internationalisering” och ”lokalisering”, med första och sista bokstaven från varje ord samt antalet bokstäver i mitten.

en: To “internationalize” a program consists of modifying it so that it can be translated (localized). This involves partially rewriting a program initially written to work in one language in order to be able to open it to all languages.
sv-SE: Att ”internationalisera” ett program är att förbereda det för att kunna översättas (lokaliseras). Det innebär delvis att skriva om ett program avsett att fungera i endast ett språk till kunna användas med alla språk.

en: To “localize” a program consists of translating the original messages (frequently in English) to another language. For this, it must have already been internationalized.
sv-SE: Att ”lokalisera” ett program innebär att översätta programmets meddelanden (som vanligtvis är på engelska) till ett annat språk. Detta kräver att programmet redan har internationaliserats.

en: In summary, internationalization prepares the software for translation, which is then executed by localization.
sv-SE: Sammanfattningsvis så förbereder internationalisering programvaran för översättning, vilken sedan sker genom lokalisering.

en: Sending fixes
sv-SE: Skicka rättningar

en: <primary><command>patch</command></primary>
sv-SE: <primary><command>programfix</command></primary>

en: <primary>patch</primary>
sv-SE: <primary>programfix</primary>

en: More advanced users might be able to provide a fix to a program by sending a patch.
sv-SE: Mer avancerade användare skulle kunna tillhandahålla en lösning på ett fel i ett program genom att skicka en programfix.

en: A patch is a file describing changes to be made to one or more reference files. Specifically, it will contain a list of lines to be removed or added to the code, as well as (sometimes) lines taken from the reference text, replacing the modifications in context (they allow identification of the placement of the changes if the line numbers have changed).
sv-SE: En programfix är en fil som beskriver ändringar för en eller flera referensfiler. Mer specifikt innehåller den rader att lägga till och ta bort ur koden, så väl (ibland) som kringliggande rader tagna från referenstexten, (de gör det möjligt att hitta var ändringarna skett om radantalet har ändrats).

en: The tool used for applying the modifications given in such a file is simply called <command>patch</command>. The tool that creates it is called <command>diff</command>, and is used as follows:
sv-SE: Verktyget som används för att tillämpa ändringarna beskrivna i en sådan fil kallas <command>patch</command>. Verktyget som skapar dem kallas <command>diff</command>. Exempel på användning:

en: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>diff -u file.old file.new &gt;file.patch</userinput>
sv-SE: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>diff -u fil.gammal fil.nya &gt;fil.patch</userinput>

en: The <filename>file.patch</filename> file contains the instructions for changing the content of <filename>file.old</filename> into <filename>file.new</filename>. We can send it to someone, who can then use it to recreate <filename>file.new</filename> from the two others, like this:
sv-SE: Filen <filename>fil.patch</filename> innehåller instruktionerna för att ändra innehållet för <filename>fil.gammal</filename> till <filename>fil.ny</filename>. Vi kan skicka den till någon som sedan kan använda den för att återskapa <filename>fil.ny</filename> från de två andra. Exempel:

en: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>patch -p0 file.old &lt;file.patch</userinput>
sv-SE: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>patch -p0 fil.gammal &lt;fil.patch</userinput>

en: The file, <filename>file.old</filename>, is now identical to <filename>file.new</filename>.
sv-SE: Filen <filename>fil.gammal</filename> är nu identisk med <filename>fil.ny</filename>.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Git
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> Git

en: <primary>configuration management</primary>
sv-SE: <primary>konfigurationshantering</primary>

en: Git is a tool for collaborative work on multiple files, while maintaining a history of modifications. The files in question are generally text files, such as a program's source code. If several people work together on the same file, <command>git</command> can only merge the alterations made if they were made to different portions of the file. Otherwise, these “conflicts” must be resolved by hand.
sv-SE: Git är ett verktyg för att samarbeta över flera filer och med bibehållen ändringshistoriken. Vanligtvis är filerna textfiler, som ett programs källkod,. Om flera personer arbetar tillsammans på samma fil kan <command>git</command> endast sammanfoga ändringarna om de skedde i olika delar av filen. Annnars måste dessa ”konflikter” lösas manuellt.

en: Git makes it easy to handle multiple concurrent versions of a project in development without them interfering with each other. These versions are called <emphasis>branches</emphasis>. This metaphor of a tree is fairly accurate, since a program is initially developed on a common trunk. When a milestone has been reached (such as version 1.0), development continues on two branches: the development branch prepares the next major release, and the maintenance branch manages updates and fixes for version 1.0.
sv-SE: Git förenklar att hantera flera samtidiga versioner av ett projekt i utveckling utan att de stör med varandra. Dessa versioner kallas <emphasis>grenar</emphasis>. Denna trädmetafor av ett träd är ganska korrekt eftersom ett program ursprungligen utvecklas på en gemensam stam. När en milstolpe har nåtts (som en version 1.0) fortsätter utveckling på två grenar: utvecklingsgrenen förbereder nästa större släpp, och förvaltningsgrenen hanterar uppdateringar och programfixar för version 1.0.

en: While the output of <command>git diff</command> is a file that can be shared with other developers, there are usually better ways to submit changes. If the developers prefer to get patches by email, they usually want patches generated with <command>git format-patch</command> so that they can be directly integrated in the repository with <command>git am</command>. This preserves commits meta-information and makes it possible to share multiple commits at once.
sv-SE: Även om resultatet av <command>git diff</command> är en fil som kan delas med andra utvecklare, finns det ofta bättre sätt att skicka in ändringar. Om utvecklaren föredrar att få rättningar via mail, föredrar de oftast rättningar skapade av <command>git format-patch</command> så att de utan vidare kan integrera rättningen i förådet med kommandot <command>git am</command>. Detta sätt bevarar metainformationen kring bidraget och möjliggör att kunna dela flera bidrag på en och samma gång.

en: This email-based workflow is still popular but it tends to be replaced by the usage of <emphasis>merge requests</emphasis> (or <emphasis>pull requests</emphasis>) whenever the software is hosted in a platform like GitHub or GitLab — and Debian is using GitLab on its <literal>salsa.debian.org</literal> server. On those systems, once you have created an account, you <emphasis>fork</emphasis> the repository, effectively creating a copy of the repository in your own account, and you can then clone that repository and push your own changes in it. From there, the web interface will suggest you to submit a merge request, notifying the developers of your changes, making it easy for them to review and accept your changes with a single click.
sv-SE: Detta epostbaserade arbetsflöde är fortfarande populärt men tenderas att bytas ut till användandet av <emphasis>sammanslagningsbegäran</emphasis> (eller <emphasis>hämtningsbegäran</emphasis>) närhellst mjukvaran är lagrad på en plattform liknande GitHub eller GitLab — Debian använder GitLab på sin <literal>salsa.debian.org</literal> server. På dessa system, så fort du skapat ett konto, <emphasis>förgrenar</emphasis> du förådet vilket effektivt skapar en kopia av förådet på ditt konto, du kan sen klona förådet och föra in dina ändringar till det. Därifrån kommer hemsidans gränssnitt föreslå att skicka en sammanslagningsbegäran och upplysa utvecklaren om dina ändringar vilket underlättar för dem att granska och acceptera dem med ett enda klick.

en: Other ways of contributing
sv-SE: Andra sätt att bidra

en: All of these contribution mechanisms are made more efficient by users' behavior. Far from being a collection of isolated persons, users are a true community within which numerous exchanges take place. We especially note the impressive activity on the user discussion mailing list, <email>debian-user@lists.debian.org</email> (<xref linkend="solving-problems" /> discusses this in greater detail). <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/users.html" />
sv-SE: Alla dessa bidragsmekanismer blir effektivare genom användarens beteende. Istället för att vara en samling av isolerade personer är användarna en del i en verklig gemenskap inom vilken en stort antal utbyten uppstår inom. Vi vill speciellt uppmärksamma på aktiviteten i sändlistan för användardiskussioner, <email>debian-user@lists.debian.org</email> (<xref linkend="solving-problems" /> tar upp detta i detalj).<ulink type="block" url="https://lists.debian.org/users.html" />

en: Not only do users help themselves (and others) on technical issues that directly affect them, but they also discuss the best ways to contribute to the Debian project and help it move forward — discussions that frequently result in suggestions for improvements.
sv-SE: Användare hjälper inte bara varandra (och andra) med tekniska problem som direkt påverkar dem, men de diskuterar också de bästa sätten att bidra till Debianprojektet och dess framtid - diskussioner som ofta slutar i förslag på förbättringar.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> how-can-i-help
sv-SE: <emphasis>VERKTYG</emphasis> how-can-i-help (hur kan jag hjälpa)

en: <primary>orphaned packages</primary>
sv-SE: <primary>övergivna paket</primary>

en: Since Debian does not expend funds on any self-promoting marketing campaigns, its users play an essential role in its diffusion, ensuring its fame via word-of-mouth.
sv-SE: Eftersom Debian inte bekostar marknadsföring spelar dess användare en viktig roll i spridningen av Debian.

en: This method works quite well, since Debian fans are found at all levels of the free software community: from install parties (workshops where seasoned users assist newcomers to install the system) organized by local <acronym>LUG</acronym>s or “Linux User Groups”, to association booths at large tech conventions dealing with Linux, etc.
sv-SE: Denna Metod fungerar rätt så bra eftersom Debianfans kan hittas på alla nivåer inom gemenskapen för fri mjukvara: från installationsfester (arbetsträff där erfarna hjälper nytillkommna att installera systemet) organiserade av lokala <acronym>LUG</acronym>-ar eller ”Linux Användargrupper”, till bås på stora teknikkonferenser som har att göra med Linux, och så vidare.

en: Volunteers make posters, brochures, stickers, and other useful promotional materials for the project, which they make available to everyone, and which Debian provides freely on its website and on its wiki: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/events/material" />
sv-SE: Volontärer skapar affischer, broschyrer, klistermärken och annat användbart marknadsföringsmaterial för projektet, vilket de gör allmänt tillgängligt, och vilket Debian tillhandahåller fritt på sin webbplats och wiki: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/events/material" />

en: <primary>derivative distribution</primary>
sv-SE: <primary>härledd distribution</primary>

en: The development process for a derivative distribution consists in starting with a particular version of Debian and making a number of modifications to it. The infrastructure used for this work is completely external to the Debian project. There isn't necessarily a policy for contributing improvements. This difference explains how a derivative distribution may “diverge” from its origins, and why they have to regularly resynchronize with their source in order to benefit from improvements made upstream.
sv-SE: Utvecklingsprocessen för en härledd distribution består i att utgå från en specifik version av Debian och sedan utföra ändringar i den. Infrastrukturen för detta arbete ligger utanför Debianprojektet.Det finns nödvändigtvis inte en policy för att bidra med förbättringar. Denna skillnad förklara hur en härledd distribution kan skilja sig från dess ursprung, och varför dessa regelbundet måste synkronisera med källan för att ta del av förbättringar från uppströms.

en: The most known distribution derived from Debian is, without a doubt, Ubuntu, but there are many. See <xref linkend="derivative-distributions" /> to learn about their particularities and their positioning in relationship to Debian.
sv-SE: Den kändaste distributionen härledd från Debian är utan tvekan Ubuntu, men det finns många andra. Se <xref linkend="derivative-distributions" /> för ta reda på mer om deras egenskaper och syften i jämförelse med Debian.

en: Debian Med, by Andreas Tille, dedicated to the medical field;
sv-SE: Debian Med, av Andreas Tille, dedikeras till det medicinska fältet;

en: DebiChem, targeted at Chemistry, provides chemical suites and programs.
sv-SE: DebiChem, som riktar sig till kemister, tillhandahåller paketlösningar och program inom kemiområdet.

en: Administrative Teams
sv-SE: Administrativa grupper

en: Most administrative teams are relatively closed and recruit only by co-optation. The best means to become a part of one is to intelligently assist the current members, demonstrating that you have understood their objectives and methods of operation.
sv-SE: De flesta administrativa grupper är ganska slutna och rekryterar genom samarbeten. Det bästa sättet att bli en del av en grupp är att på ett smart sätt hjälpa och stödja de aktuella medlemmarna, och på så sätt visa att du förstår deras mål och arbetssätt.

en: The <emphasis>ftpmasters</emphasis> are in charge of the official archive of Debian packages. They maintain the program that receives packages sent by developers and automatically stores them, after some checks, on the reference server (<literal>ftp-master.debian.org</literal>).
sv-SE: <emphasis>FTP-ansvariga</emphasis> har hand om de officiella arkiven för Debian-paket. De underhåller programmet som tar emot paket insända av utvecklare, och lagrar dem automatiskt, efter en del kontroller, på referensservern(<literal>ftp-master.debian.org</literal>).

en: They must also verify the licenses of all new packages, in order to ensure that Debian may distribute them, prior to including them in the corpus of existing packages. When a developer wishes to remove a package, they address this team through the bug tracking system and the <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> “pseudo-package”.
sv-SE: För att försäkra sig om att Debian kan distribuera paket, verifiera de licenserna för alla nya paket, innan de inkluderas i andra paket. När en utvecklare önskar att ta bort ett paket, adresserar de denna grupp genom felrapporteringssystemet och pseudo-paketet <emphasis>ftp.debian.org</emphasis>.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> The pseudo-package, a monitoring tool
sv-SE: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis>Pseudo-paketet, ett monitoreringsverktyg

en: <primary>pseudo-package</primary>
sv-SE: <primary>pseudo-paket</primary>

en: The bug tracking system, initially designed to associate bug reports with a Debian package, has proved very practical to manage other matters: lists of problems to be resolved or tasks to manage without any link to a particular Debian package. The “pseudo-packages” allow, thus, certain teams to use the bug tracking system without associating a real package with their team. Everyone can, thus, report issues that needs to be dealt with. For instance, the BTS has a <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> entry that is used to report and track problems on the official package archive or simply to request removal of a package. Likewise, the <emphasis>www.debian.org</emphasis> pseudo-package refers to errors on the Debian website, and <emphasis>lists.debian.org</emphasis> gathers all the problems concerning the mailing lists.
sv-SE: Felrapporteringssystemet, ursprungligen framtaget för att koppla ihop felrapporter med ett Debian-paket, har visat sig vara väldigt praktiskt för att hantera andra saker: listor av problem som väntar på lösning eller uppgifter utan koppling till ett specifikt Debian-paket. ”pseudo-packages” tillåter att vissa grupper kan använda felrapporteringssystemet utan att ha ett riktigt paket kopplat till deras team. Alla kan rapportera problem som behöver tas om hand om. Exempelvis har BTS en post <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> som används till att rapportera och spåra problem med det officiella paketarkivet eller för att begära att ta bort ett paket. På samma sätt hänvisar <emphasis>www.debian.org</emphasis> pseudo-package till fel på Debian-webbplatsen, och <emphasis>lists.debian.org</emphasis> samlar alla problem som gäller e-postlistor.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> GitLab, Git repository hosting and much more
sv-SE: <emphasis>VERKTYG</emphasis> GitLab, tillhandahållande av Git föråd och mycket mer

en: A GitLab instance, known as <literal>salsa.debian.org</literal>, is used by Debian to host the Git packaging repositories; but this software offers much more than simple hosting and Debian contributors have been quick to leverage the continuous integration features (running tests, or even building packages, on each push). Debian contributors also benefit from a cleaner contribution workflow thanks the well understood merge request process (similar to GitHub's pull requests).
sv-SE: En GitLab instans, känd som <literal>salsa.debian.org</literal>, används av Debian för att husera Git packeteringsföråd. Men denna mjukvara erbjuder så mycket mer än att bara vanlig förvaring och bidragare till Debian har varit snabba att använda de fortsatta integrerade funktioner (köra tester, eller till och med bygga paket, på varje insändning). Bidragare till Debian gynnas också från en renare och bidragande arbetsflöde tack vare de väl införstådda processen kring sammanslagningsbegäran (liknande som GitHub's hämntningsbegäran).

en: GitLab replaced FusionForge (which was running on a service known as <literal>alioth.debian.org</literal>) for collaborative package maintenance. This service is administered by Alexander Wirt, Bastian Blank and Jörg Jaspert. <ulink type="block" url="https://salsa.debian.org/" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Salsa/Doc" />
sv-SE: GitLab ersatte FusionForge (vilket kördes som en service vid namn <literal>alioth.debian.org</literal>) för gemensam underhållng av paket. Denna service administreras av Alexander Wirt, Bastian Blank och Jörg Jaspert. <ulink type="block" url="https://salsa.debian.org/" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Salsa/Doc" />

en: The <emphasis>Debian System Administrators</emphasis> (<acronym>DSA</acronym>) team (<email>debian-admin@lists.debian.org</email>), as one might expect, is responsible for system administration of the many servers used by the project. They ensure optimal functioning of all base services (DNS, Web, e-mail, shell, etc.), install software requested by Debian developers, and take all precautions in regards to security. <ulink type="block" url="https://dsa.debian.org" />
sv-SE: <emphasis>Debian-systemadministratörs</emphasis>-gruppen (<acronym>DSA</acronym>) <email>debian-admin@lists.debian.org</email> är, som man kan anta, ansvarig för systemadministration på de många servrar som används av projektet. De garanterar att alla grundläggande tjänster fungerar optimalt (DNS, webb, e-post, skal med mera), installerar program begärda av Debian-utvecklare och sköter säkerhetsförebyggande arbete. <ulink type="block" url="https://dsa.debian.org" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-admin@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-admin@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Debian Package Tracker
sv-SE: <emphasis>VERKTYG</emphasis> Debian-paketspårare

en: <primary>system</primary><secondary>package tracking system</secondary>
sv-SE: <primary>system</primary><secondary>paketspårningssystem</secondary>

en: <primary>tracker</primary><secondary>Debian Package Tracker</secondary>
sv-SE: <primary>spårningssystem</primary><secondary>Debian-paketspårningssystem</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>Debian Package Tracker</secondary>
sv-SE: <primary>paket</primary><secondary>Debian-paketspårningssystem</secondary>

en: This is one of Raphaël's creations. The basic idea is, for a given package, to centralize as much information as possible on a single page. Thus, one can quickly check the status of a program, identify tasks to be completed, and offer one's assistance. This is why this page gathers all bug statistics, available versions in each distribution, progress of a package in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution, the status of translations of descriptions and debconf templates, the possible availability of a new upstream version, notices of noncompliance with the latest version of the Debian Policy, information on the maintainer, and any other information that said maintainer wishes to include. <ulink type="block" url="https://tracker.debian.org/" />
sv-SE: En av Raphaël's skapelser. Grundidén är att, för ett givet paket, centralisera så mycket information som möjligt på en sida. Därav kan man enkelt se status för ett program, identifiera väntande uppgifter och ge assistans. Därför samlar sidan in all statistik om felrapporter, tillgängliga versioner i varje distribution, förloppet för ett paket i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>-distributionen, status på översättningar över beskrivningar och debconf-mallar, tillgänglighet på ny versioner uppströms, aviseringar om sådant som avviker från den senaste versionen av Debians riktlinjer, information om ansvarige och annan information som ansvarige vill inkludera. <ulink type="block" url="https://trac er.debian.org/" />

en: An e-mail subscription service completes this web interface. It automatically sends the following selected information to the list: bugs and related discussions, availability of a new version on the Debian servers, new translations available for proofreading, etc.
sv-SE: En tjänst för e-postprenumeration kompletterar webbgränssnittet. Det skickar automatiskt ett urval av information till listan: felrapporter och relaterade diskussioner, tillgänglighet för nya utgåvor på Debian-servrar, nya tillgängliga översättningar för granskning, med mera.

en: Advanced users can, thus, follow all of this information closely and even contribute to the project, once they have got a good enough understanding of how it works.
sv-SE: Avancerade användare kan därmed följa all information på nära håll samt även bidra till projektet, när de väl har en tillräckligt stor förståelse för hur det fungerar.

en: These two websites are tools developed and managed by the group responsible for quality assurance within Debian (known as Debian QA).
sv-SE: Båda webbplatserna är verktyg som utvecklats och hanteras av gruppen ansvarig för kvalitetsförsäkran inom Debian (kända som Debian QA).

en: <primary>assurance</primary><secondary>quality assurance</secondary>
sv-SE: <primary>försäkran</primary><secondary>kvalitetsförsäkran</secondary>

en: <primary>quality</primary><secondary>assurance</secondary>
sv-SE: <primary>kvalitet</primary><secondary>försäkran</secondary>

en: The <emphasis>listmasters</emphasis> administer the e-mail server that manages the mailing lists. They create new lists, handle bounces (delivery failure notices), and maintain spam filters (unsolicited bulk e-mail).
sv-SE: <emphasis>Listmasters</emphasis> har hand om e-postservern som hanterar e-postlistorna. De skapar nya listor, hanterar studsar (aviseringar om leveransproblem), och hanterar spam-filter (oönskade massutskick).

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Traffic on the mailing lists: some figures
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> Trafik på e-postlistorna: några exempel

en: <primary>lists</primary><secondary>mailing lists</secondary>
sv-SE: <primary>listor</primary><secondary>sändlistor</secondary>

en: <primary>mailing lists</primary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary>

en: Development Teams, Transversal Teams
sv-SE: Utvecklargrupper, överlappande grupper

en: Unlike administrative teams, the development teams are rather widely open, even to outside contributors. Even if Debian does not have a vocation to create software, the project needs some specific programs to meet its goals. Of course, developed under a free software license, these tools make use of methods proven elsewhere in the free software world.
sv-SE: Olikt de administrativa grupperna är utvecklingsgrupperna generellt ganska öppna, även för bidrag utifrån. Även om Debians syfte är att skapa program behöver projektet ändå en del specifika sådana för att nå sina mål. Verktygen, självklart fri programvara, använder beprövade metoder i fri programvaru-världen.

en: Debian has developed little software of its own, but certain programs have assumed a starring role, and their fame has spread beyond the scope of the project. Good examples are <command>dpkg</command>, the Debian package management program (it is, in fact, an abbreviation of Debian PacKaGe, and generally pronounced as “dee-package”), and <command>apt</command>, a tool to automatically install any Debian package, and its dependencies, guaranteeing the consistency of the system after an upgrade (its name is an acronym for Advanced Package Tool). Their teams are, however, much smaller, since a rather high level of programming skill is required to gain an overall understanding of the operations of these types of programs.
sv-SE: Debian har utvecklat några få egna programvaror, men vissa program har fått en ledande roll, och deras namn har spritt sig långt utanför projektet. Bra exempel är <command>dpkg</command>, Debians-pakethanteringssystem (det är faktiskt en förkortning av Debian PacKaGe, och uttalas som ”dee-package”), och <command>apt</command>, ett verktyg för att automatiskt installera Debianpaket med beroenden, och som försäkrar sig om systemets samstämmighet efter en uppgradering (namnet är en akronym för Advance Package Tool). Deras team är dock mycket mindre eftersom det krävs en ganska hög färdighet i programmering för att förstå hur dessa programtyper fungerar.

en: The most important team is probably that for the Debian installation program, <command>debian-installer</command>, which has accomplished a work of momentous proportions since its conception in 2001. Numerous contributors were needed, since it is difficult to write a single program able to install Debian on a dozen different architectures. Each one has its own mechanism for booting and its own bootloader. All of this work is coordinated on the <email>debian-boot@lists.debian.org</email> mailing list, under the direction of Cyril Brulebois. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/debian-installer/" /> <ulink type="block" url="https://joeyh.name/blog/entry/d-i_retrospective/" />
sv-SE: Det viktigaste teamet är kanske det för installationsprogramet för Debian, <command>debian-installer</command> och som har uppnått enormt mycket sedan det startades 2001. Det har krävt många medarbetare eftersom det är svårt att skriva en enskillt program kapabelt att installera Debian på ett dussin olika arkitekturer. Varje arkitektur har sina mekanismer för uppstart och deras egena Uppstartsladdare. All detta arbete koordineras på sändlistan för <email>debian-boot@lists.debian.org</email> under ledning av Cyril Brulebois. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/debian-installer/" /><ulink type="block" url="https://joeyh.name/blog/entry/d-i_retrospective/" />

en: The (very small) <command>debian-cd</command> program team has an even more modest objective. Many “small” contributors are responsible for their architecture, since the main developer can not know all the subtleties, nor the exact way to start the installer from the CD-ROM.
sv-SE: Det lilla teamet <command>debian-cd</command> har ett ännu blygsammare mål. Många små ”medarbetare” är ansvariga för deras arkitektur, eftersom huvudutvecklaren inte kan känna till alla variationer, eller det exakta sättet att starta installationen från CD-ROM-skivan.

en: Many teams must collaborate with others in the activity of packaging: <email>debian-qa@lists.debian.org</email> tries, for example, to ensure quality at all levels of the Debian project. The <email>debian-policy@lists.debian.org</email> list develops Debian Policy according to proposals from all over the place. The teams in charge of each architecture (<email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email>) compile all packages, adapting them to their particular architecture, if needed.
sv-SE: Många team måste samarbeta med andra när det gäller paketering: <email>debian-qa@lists.debian.org</email> försöker till exempel att garantera kvaliteten på alla nivåer i Debian-projektet. Sändlistan <email>debian-policy@lists.debian.org</email> utvecklar efter förslag Debians riktlinjer. Teamen som har ansvar för arkiteturerna (<email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email>) sätter samman alla paket och anpassar dem, om så behövs, utefter deras speciella arkitektur.

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-qa@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-qa@lists.debian.org</email></secondary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>

en: Other teams manage the most important packages in order to ensure maintenance without placing too heavy a load on a single pair of shoulders; this is the case with the C library and <email>debian-glibc@lists.debian.org</email>, the C compiler on the <email>debian-gcc@lists.debian.org</email> list, or Xorg on the <email>debian-x@lists.debian.org</email> (this group is also known as the X Strike Force).
sv-SE: Andra team hanterar det viktigaste paketen för att försäkra sig om underhåll utan att lägga för stor vikt på en enstaka person; detta gäller C-biblioteket och <email>debian-glibc@lists.debian.org</email>, och C-kompilatorn på sändlistan<email>debian-gcc@lists.debian.org</email> eller Xorg på <email>debian-x@lists.debian.org</email> (denna grupp är också känd som X Strike Force).

en: Follow Debian News
sv-SE: Följ nyheter om Debian

en: As already mentioned, the Debian project evolves in a very distributed, very organic way. As a consequence, it may be difficult at times to stay in touch with what happens within the project without being overwhelmed with a never-ending flood of notifications.
sv-SE: Som tidigare nämnts utvecklas Debian-projektet på ett väldigt distribuerat organiskt sätt. En konsekvens av det är det ibland vara svårt hålla reda på vad som händer inom projektet utan att bli överväldigad av en ständig ström av aviseringar.

en: If you only want the most important news about Debian, you probably should subscribe to the <email>debian-announce@lists.debian.org</email> list. This is a very low-traffic list (around a dozen messages a year), and only gives the most important announcements, such as the availability of a new stable release, the election of a new Project Leader, or the yearly Debian Conference. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-announce/" />
sv-SE: Om du endast önskar få de viktigaste nyheterna om Debian är en prenumerera på sändlistan <email>debian-announce@lists.debian.org</email> förmodligen det du är ute efter. Listan har lite trafik (kanske ett dussin meddelanden per år) och har endast med de viktigaste utropen, som tillgängligheten av en ny utgåva, valet av en ny projektledare eller den årliga Debian-konferensen. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-announce/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-announce@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: More general (and regular) news about Debian are sent to the <email>debian-news@lists.debian.org</email> list. The traffic on this list is quite reasonable too (usually around a handful of messages a month), and it includes the semi-regular “Debian Project News”, which is a compilation of various small bits of information about what happens in the project. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-news/" />
sv-SE: Mer allmänna (och vanliga) nyheter om Debian skickas till sändlistan <email>debian-news@lists.debian.org</email>. Trafiken i denna sändningslista är ganska hanterbar också (ungefär en handfull meddelanden per månad), och det inkluderar även den lite mindre vanliga ”Debian projektnyheter”, vilket är en samling av olika små informationsdelar om vad som händer i projektet. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-news/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-news@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-news@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The publicity team
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Publicitetsteamet

en: Debian's official communication channels are managed by volunteers of the Debian publicity team. They are delegates of the Debian Project Leader and moderate news and announcements posted there. Many other volunteers contribute to the team, for example, by writing content for “Debian Project News”, Debian's official blog (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) or the microblogging service (<ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink>), which supplies social networking sites with microblogging content. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Publicity" />
sv-SE: Debians officiella kommunikationskanaler hanteras av voluntärer från Debians publicitetsteam. De är delegater för Debians projektledare och hanterar nyheter och tillkännagivanden som publiceras. Många andra voluntärer bidrar till teamet, exempelvis genom att skriva inlägg i "Debian Projektnyheter", Debian's officiella blogg (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) eller på tjänsten för microblogg (<ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink>), vilket tillhandahåller hemsidor för sociala medier innehåll av microblogg. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Publicity" />

en: For more information about the evolution of Debian and what is happening at some point in time in various teams, there is also the <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> list. As its name implies, the announcements it carries will probably be more interesting to developers, but it also allows interested parties to keep an eye on what happens in more concrete terms than just when a stable version is released. While <email>debian-announce@lists.debian.org</email> gives news about the user-visible results, <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> gives news about how these results are produced. As a side note, “d-d-a” (as it is sometimes referred to) is the only list that Debian developers must be subscribed to. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-devel-announce/" />
sv-SE: För mer information om Debians utveckling och vad som händer i olika team vid något givet tillfälle finns också sändlistan <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email>. Som namnet antyder är utskicken där kanske mest intressanta för utvecklare, men tillåter också intresserade hålla ett öga på vad som händer utöver när den stabila utgåvan släpps. Medan <email>debian-announce@lists.debian.org</email> visar nyheter om användarsynliga resultat visar <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> resultat om hur dessa skapades. Intressant notering är att “d-d-a” (som den ibland hänvisas till) är den enda sändlista Debian-utvecklare måste prenumerera på. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-devel-announce/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email></secondary>
sv-SE: <primary>sändlistor</primary><secondary><email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: Debian's official blog (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) is also a good source of information. It conveys most of the interesting news that are published on the various mailing lists that we already covered and other important news contributed by community members. Since all Debian developers can contribute these news when they think they have something noteworthy to make public, Debian's blog gives a valuable insight while staying rather focused on the project as a whole.
sv-SE: Debian's officiella blogg (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) är också en bra källa till information. Den förmedlar de mesta av de intressanta nyheterna som publicerats i de sändningslistor som vi gått igenom samt även andra viktiga nyheter som medlemmar i gemenskapen bidragit med. Eftersom alla Debian's utvecklare kan bistå med nyheter till kanalen när de tror sig ha någonting av värde att publicera, ger Debian's blogg en värdefull insikt samtidigt som den behåller fokuset på projektet som helhet.

en: A more informal source of information can also be found on Planet Debian, which aggregates articles posted by Debian contributors on their respective blogs. While the contents do not deal exclusively with Debian development, they provide a view into what is happening in the community and what its members are up to. <ulink type="block" url="https://planet.debian.org/" />
sv-SE: En mer informell informationskälla kan hittas på Planet Debian, vilken samlar ihop artiklar postade av Debian-medarbetare på deras respektive bloggar. Medan innehållet inte exklusivt handlar om Debian-utveckling ger de en inblick i vad som händer i gemenskapen och vad dess medlemmar gör. <ulink type="block" url="https://planet.debian.org/" />

en: <primary>microblog</primary>
sv-SE: <primary>mikroblogg</primary>

en: <primary>social networks</primary>
sv-SE: <primary>sociala nätverk</primary>

en: <primary>network</primary><secondary>social networks</secondary>
sv-SE: <primary>nätverk</primary><secondary>sociala nätverk</secondary>

en: The Role of Distributions
sv-SE: Distributionernas roller

en: <primary>Linux distribution</primary><secondary>role</secondary>
sv-SE: <primary>Linux-distribution</primary><secondary>roll</secondary>

en: A GNU/Linux distribution has two main objectives: install a free operating system on a computer (either with or without an existing system or systems), and provide a range of software covering all of the users' needs.
sv-SE: En GNU/Linux-distribution har två huvudsakliga mål: installera ett fritt operativsystem på en dator (antingen med eller utan existerande system) och att erbjuda ett utbud av programvara som täcker alla användares behov.

en: The Installer: <command>debian-installer</command>
sv-SE: Installationsprogrammet: <command>debian-installer</command>

en: The <command>debian-installer</command>, designed to be extremely modular in order to be as generic as possible, targets the first objective. It covers a broad range of installation situations and in general, greatly facilitates the creation of a derivative installer corresponding to a particular case.
sv-SE: Det första målet, är att <command>debian-installer</command> är skapat för att vara extremt modulärt för att vara så generellt som möjligt. Det täcker en stor mängd installationssituationer, och underlättar rent allmänt skapandet av härledda installationer med speciella behov.

en: This modularity, which also makes it very complex, may be daunting for the developers discovering this tool; but whether used in graphical or text mode, the user's experience is still similar. Great efforts have been made to reduce the number of questions asked at installation time, in particular thanks to the inclusion of automatic hardware detection software.
sv-SE: Denna modularitet gör programmet komplext, och det kan vara avskräckande för utvecklare som nyss upptäckt detta verktyg; oavsett användning i grafik- eller textläge är användarens upplevelse liknande. Det har lagts ned mycket arbete på att minska antalet frågor under installationstiden, och det hänger mycket ihop med automatisk identifiering av hårdvara.

en: It is interesting to note that distributions derived from Debian differ greatly on this aspect, and provide a more limited installer (often confined to the i386 or amd64 architectures), but more user-friendly for the uninitiated. On the other hand, they usually refrain from straying too far from package contents in order to benefit as much as possible from the vast range of software offered without causing compatibility problems.
sv-SE: Det är intressant att notera att distributioner som härstammar från Debian skiljer sig stort på denna punkt, och erbjuder mer begränsad installerare (ofta begränsad till i386 eller amd64-arktektureran), men användarvänligaare för nybörjare. Å andra sidan undviker de ofta för att gå för långt bort från paketinnehållen, i syfte att vinna så mycket som möjligt av det breda programvaruutbudet, utan att orsaka kompatibilitetsproblem.

en: The Software Library
sv-SE: Programvarubiblioteket

en: Most new free software programs quickly find their way into the development version which allows them to be installed. If this requires too many updates due to their dependencies, the program can also be recompiled for the stable version of Debian (see <xref linkend="debian-packaging" /> for more information on this topic).
sv-SE: Det flesta nya fria programmen hittar snabbt sin väg in i utvecklingsversionen vilket låter de bli installerbara. Om detta kräver för många uppdateringar beroende på beroenden k programmet också kompileras om för den stabila versionen av Debian (se <xref linkend="debian-packaging" /> för ytterligare information).

en: Lifecycle of a Release
sv-SE: En utgåvas livscykel

en: <primary>lifecycle</primary>
sv-SE: <primary>livscykel</primary>

en: The project will simultaneously have three to six different versions of each program, named <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, and even <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>. Each one corresponds to a different phase in development. For a good understanding, let us take a look at a program's journey, from its initial packaging to inclusion in a stable version of Debian.
sv-SE: Projektet kommer samtidigt ha tre till sex olika verison av varje program, namngivna <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, och till och med <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>. Var och en av dem motsvarar en fas i utvecklingen. För en bättre förståelse, låt oss titta närmare på ett programs resa, från dess initiala paketering till att det inkluderas i en stabil utgåva av Debian.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Release
sv-SE: <emphasis>ORDFÖRRÅD</emphasis> Utgåva

en: <primary>release</primary>
sv-SE: <primary>utgåva</primary>

en: The term “release”, in the Debian project, indicates a particular version of a distribution (e.g., “unstable release” means “the unstable version”). It also indicates the public announcement of the launch of any new version (stable).
sv-SE: Begreppet ”utgåva” i Debian-projektet hänvisar till en speciell version av en distribution (”unstable release” betyder ”den instabila versionen”). Det indikerar också den offentliga aviseringen och lanseringen för en ny version (stable).

en: The <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> Status
sv-SE: Statusen <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>

en: First let us take a look at the particular case of the <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> distribution: this is a group of Debian packages corresponding to the software currently in development, and not necessarily completed, explaining its name. Not everything passes through this step; some developers add packages here in order to get feedback from more experienced (or braver) users.
sv-SE: Låt oss först ta en närmare titt på <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>. Dess namn förklaras av att det är en grupp Debianpaket som motsvarar programvaran under utveckling just nu, och nödvändigtvis inte är färdiga. Inte allt passerar detta steg; en del utvecklare lägger till paket för att kunna få återkoppling från erfarna, modiga användare.

en: Otherwise, this distribution frequently houses important modifications to base packages, whose integration into <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> with serious bugs would have critical repercussions. It is, thus, a completely isolated distribution, its packages never migrate to another version (except by direct, express intervention of the maintainer or the ftpmasters). It is also not self-contained: only a subset of the existing packages are present in <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, and it generally does not include the base system. This distribution is therefore mostly useful in combination with another, self-contained, distribution such as <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.
sv-SE: Annars huserar denna distribution ofta viktiga ändringar i baspaket, vars integration i <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> med allvarliga fel skulle kunna ha kritiska konsekvenser. Den är därmed en helt isolerat distribution, vars paket aldrig migrerar till en annan version (förutom genom direkt inblandning från förvaltare eller ftpmaster). Den är inte heller isolerad; endast en mängd av de existerande paketen finns i <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, och den innehåller vanligen inte grundsystemet. Denna distribution är därför mest använd i kombination med en annan self-contained version som <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.

en: The <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> Status
sv-SE: Statusen <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>

en: Let us turn back to the case of a typical package. The maintainer creates an initial package, which they compile for the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> version and place on the <literal>ftp-master.debian.org</literal> server. This first event involves inspection and validation from the ftpmasters. The software is then available in the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> distribution, which is the “cutting edge” distribution chosen by users who are more concerned with having up-to-date packages than worried about serious bugs. They discover the program and then test it.
sv-SE: Låt oss återgå till fallet med ett typiskt paket. Ansvarige skapar ett initialt paket som de kompilerar för versionen <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> och lägger den på servern <literal>ftp-master.debian.org</literal>. Detta första steg omfattar inspektion och validering från ftpmasters. Programvaran finns sedan tillgänglig i distributionen <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> , vilket är distributionen med mjukvara "på utvecklingens knivspetts" och som väljs av användare som mer bryr sig om att ha senaste paketen än bekymrar sig för allvarliga fel. De upptäcker programmet och testar det sen.

en: If they encounter bugs, they report them to the package's maintainer. The maintainer then regularly prepares corrected versions, which they upload to the server.
sv-SE: Om de stöter på fel rapporterar de till paketets ansvariga. Ansvariga förbereder sedan rättade versioner som sedan skickas upp till servern.

en: Compilation of a package by the autobuilders
sv-SE: Kompilering av ett paket av autobuilder

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> <command>buildd</command>, the Debian package recompiler
sv-SE: <emphasis>SNABBTITT</emphasis> <command>buildd</command>, Debians paketomkompilerare

en: <primary>build daemon</primary>
sv-SE: <primary>byggdemon</primary>

en: <emphasis>buildd</emphasis> is the abbreviation of “build daemon”. This program automatically recompiles new versions of Debian packages on the architectures on which it is hosted (cross-compilation is avoided as much as possible).
sv-SE: <emphasis>buildd</emphasis> är en förkortning av ”build daemon”. Detta program kompilerar automatiskt om nya versioner av Debian-paket på andra arkitekturer än på vilken den körs på (korskompilatorer undviks så mycket som möjligt).

en: Thus, to produce binaries for the <literal>arm64</literal> architecture, the project has <literal>arm64</literal> machines available. The <emphasis>buildd</emphasis> program runs on them continuously and creates binary packages for <literal>arm64</literal> from source packages sent by Debian developers.
sv-SE: För att producerar binärer för arkitekturen <literal>arm64</literal>-arkitekturen, har projektet <literal>amd64</literal>-maskiner tillgängliga. Programmet <emphasis>Buildd</emphasis> kör dem kontinuerligt och skapar binärpaket för <literal>arm64</literal> från källpaket skickade av Debian-utvecklare.

en: This software is used on all the computers serving as autobuilders for Debian. By extension, the term <emphasis>buildd</emphasis> frequently is used to refer to these machines, which are generally reserved solely for this purpose.
sv-SE: Programvaran används på alla datorer som tjänar Debians autobyggare. Ofta används termen <emphasis>buildd</emphasis> för att hänvisa till dessa maskiner, som reserveras endast för detta syfte.

en: Migration to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>
sv-SE: Migration till <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>

en: A bit later, the package will have matured; compiled on all the architectures, it will not have undergone recent modifications. It is then a candidate for inclusion in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution — a group of <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> packages chosen according to some quantifiable criteria. Every day a program automatically selects the packages to include in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, according to elements guaranteeing a certain level of quality:
sv-SE: Senare kommer paketet att ha mognat; kompilerat för alla arkitekturer kommer den inte att ha nyare ändringar. Det är nu en kandidat för att inkluderas i distributionen <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> - en grupp av paket från <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, valda efter något mätbart kriterium. Varje dag väljer ett program automatiskt paket som ska inkluderas i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> enligt element som garanterar en viss kvalitetsnivå:

en: successful compilation on all officially supported architectures;
sv-SE: lyckad kompilering på alla officiellt stödda arkitekturer;

en: lack of critical bugs, or, at least fewer than the version currently included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>;
sv-SE: avsaknad av kritiska fel, eller åtminstonde mindre än aktuell version inkluderad i<emphasis role="distribution">Testing</emphasis>;

en: at least 5 days spent in <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, which is usually sufficient time to find and report any serious problems (successfully passing the package's own test suite, if it has one, reduces that time);
sv-SE: minst 5 dagar i <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, vilket vanligtvis är tillräckligt med tid för att hitta och rapportera allvarliga problem (om paketets egna testprotokoll bifogas, om det finns några framtagna, kan tiden minskas);

en: dependencies that can be satisfied in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, or that can at least be moved there together with the package in question;
sv-SE: beroenden som kan tillfredsställas i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, eller som åtminstonden kan flyttas dit tillsammans med paketet i fråga;

en: automatic quality tests of the package (<emphasis role="pkg">autopkgtest</emphasis>) — if defined — don't show any regression.
sv-SE: automatiskt kvalitetstest av paketet (<emphasis role="pkg">autopkgtest</emphasis>) — om definierad — visar ingen återgång.

en: This system is clearly not infallible; critical bugs are regularly found in packages included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Still, it is generally effective, and <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> poses far fewer problems than <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, being for many, a good compromise between stability and novelty.
sv-SE: Detta system är inte ofalerbart; kritiska fel hittas regelbundet i paket inkluderade i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Det är åndå oftast effektivt och <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> har långt färre problem än<emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, vilket ger en bra avvägning mellan stabilitet och nyfikenhet.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Limitations of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>
sv-SE: <emphasis>OBS</emphasis> Begränsningar med <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>

en: While very interesting in principle, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> does have some practical problems: the tangle of cross-dependencies between packages is such that a package can rarely move there completely on its own. With packages all depending upon each other, it is sometimes necessary to migrate a large number of packages simultaneously, which is impossible when some are uploading updates regularly. On the other hand, the script identifying the families of related packages works hard to create them (this would be an NP-complete problem, for which, fortunately, we know some good heuristics). This is why we can manually interact with and guide this script by suggesting groups of packages, or imposing the inclusion of certain packages in a group, even if this temporarily breaks some dependencies. This functionality is accessible to the Release Managers and their assistants.
sv-SE: Även om den är väldigt intressant i praktiken har <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> en del praktiska problem: väven av beroenden mellan paket sådan att ett paket sällan kan flyttas ensamt. Med packet som alla beror på varandra är det ibland nödvändigt att migrera ett stort antal paket samtidigt, vilket är omöjligt vid uppsändning av uppdateringar regelbundet. Å andra sidan, skriptet som identifierar paketfamiljen av relatetarde paket jobbar hårt för att skapa dem (detta är ett NP-kompelett problem, för vilket som tur är, vi vet nägra bra .....). Det är därför vi manuellt kan interagera med och guida detta skript genom att föreslå paketgrupper, eller tvinga att vissa paket inkluderas i en grupp, även om det tillfälligt bryter några beroenden. Denna funktionalitet är tillgånlig för Utgåvehanteraren och dessa assistenter.

en: Recall that an NP-complete problem is of an exponential algorithmic complexity according to the size of the data, here being the length of the code (the number of figures) and the elements involved. The only way to resolve it is frequently to examine all possible configurations, which could require enormous means. A heuristic is an approximate, but satisfying, solution.
sv-SE: Kom ihåg att ett NP-komplett problem har en exponentiell algoritmisk komplexitet alltefter storlek på data, vilket här är kodlängd (antal tecken) och involverade element. Det enda sättet att lösa detta på är att regelbundet undersöka alla möjliga konfigurationer, vilket kan kräva enorma resurser. En heuristik är en närliggande. men tillfredställande lösning.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The Release Manager
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> utgåvehanteraren

en: <primary>Release Manager</primary>
sv-SE: <primary>Utgåvehanteraren</primary>

en: Release Manager is an important title, associated with heavy responsibilities. The bearer of this title must, in effect, manage the release of a new, stable version of Debian, and define the process for development of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> until it meets the quality criteria for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>. They also define a tentative schedule (not always followed).
sv-SE: Utgåveadministratör är en viktig titel, associerade med stort ansvar. Bäraren av denna titel måste, i princip, hantera utgivningen av en ny stabil versione av Debian, och definiera processen för utvecklingen av <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> till den möter kvalitetskriterien för <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>. De skapar också upp ett preliminärt schema (som inte alltid följs).

en: The Promotion from <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> to <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>
sv-SE: Förflytta <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> till <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>

en: Let us suppose that our package is now included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. As long as it has room for improvement, its maintainer must continue to improve it and restart the process from <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> (but its later inclusion in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> is generally faster: unless it changed significantly, all of its dependencies are already available). When it reaches perfection, the maintainer has completed their work. The next step is the inclusion in the <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> distribution, which is, in reality, a simple copy of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> at a moment chosen by the Release Manager. Ideally, this decision is made when the installer is ready, and when no program in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> has any known critical bugs.
sv-SE: Låt oss anta att vårt paket nu inkluderas i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Så länge det finns rum för förbättringar måste dess ansvariga fortsätta att förbättra det och starta om processen från <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> (men att senare få den med i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> går vanligtvis snabbare: om den inte har ändrats rejält är alla dess beroenden redan tillgänglig). När den når perfektion har underhållaren utfört sitt arbete. Nästa steg är att inkludera den i<emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-ditributionen som i verkligheten är en kopia av <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> skapad vid en vald tidpunkt, vald av utgåveadministratören. Idealt sker detta beslut när installeraren är redo och inget program i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> har några kända kritiska fel.

en: Since this moment never truly arrives, in practice, Debian must compromise: remove packages whose maintainer has failed to correct bugs on time, or agree to release a distribution with some bugs in the thousands of programs. The Release Manager will have previously announced a freeze period, during which each update to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> must be approved. The goal here is to prevent any new version (and its new bugs), and to only approve updates fixing bugs.
sv-SE: Eftersom detta aldrig inträffar i praktiken måste Debian kompromissa: ta bort paket vars underhållare har misslyckats med att laga fel i tid, eller besluta att släppa en utgåva med en del fel i en eller flera av dess tusentals program. Utgåveadminstratören kommer sen tidiagare ha aviserat ut en frys-period, under vilken varje uppdatering i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> måste godkännas. Syftet är här att föhindra att någon ny version (med nya fel) och endast tillåta att uppdateringar lagar fel.

en: A package's path through the various Debian versions
sv-SE: Ett pakets resa genom de olika Debian-versionerna

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Freeze: the home straight
sv-SE: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Frys: inga ändringar

en: <primary>freeze</primary>
sv-SE: <primary>frys</primary>

en: During the freeze period, development of the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution is blocked; no more automatic updates are allowed. Only the Release Managers are then authorized to change packages, according to their own criteria. The purpose is to prevent the appearance of new bugs by introducing new versions; only thoroughly examined updates are authorized when they correct significant bugs.
sv-SE: Under frysperioden är utveckling i distributionen <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> blockerad.; inga fler automatiska uppdateringar tillåts. Endast utgåveadministratörer har rätt att ändra paket. Syftet är att förhindra att nya fel uppstår genom nya versioner; endast noggrant undersökta uppdateringar är tillåtna när de rättar signifikanta fel.

en: At the end of the journey, our hypothetical package is now included in the stable distribution. This journey, not without its difficulties, explains the significant delays separating the Debian Stable releases. This contributes, over all, to its reputation for quality. Furthermore, the majority of users are satisfied using one of the three distributions simultaneously available. The system administrators, concerned above all about the stability of their servers, don't need the latest and greatest version of GNOME; they can choose Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, and they will be satisfied. End users, more interested in the latest versions of GNOME or KDE Plasma than in rock-solid stability, will find Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> to be a good compromise between a lack of serious problems and relatively up-to-date software. Finally, developers and more experienced users may blaze the trail, testing all the latest developments in Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> right out of the gate, at the risk of suffering the headaches and bugs inherent in any new version of a program. To each their own Debian!
sv-SE: Vid resans slut följer vårt hypotetiska paket med i den stabila distributionen. Denna resa, inte utan svårigheter, förklarar fördröjningarna mellan utgåvor av Debian Stable. Detta bidrar allmänt till dess rykte om kvalitet. Vidare, de flesta användare är nöjda med att använda en av de tre distributionerna som samtidigt finns tillgängliga. Systemadministratörer, som främst vill ha stabilitet på sina servrar behöver inte den senaste heta versionen av GNOME; de kan välja Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> vilket kommer göra dem glad. Slutanvändare, mer intresserade av de senaste versionerna av GNOME eller KDE Plasma än jättestabilitet, kommer att finna att Debian-<emphasis role="distribution">Testing</emphasis> är en bra kompromiss mellan avsaknad av allvarliga brister och relativt uppdatera versioner av program. Slutligen, för utvecklare och avancerade användare som vill prova all den nyaste utvecklingen inom Debian är <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> rykande hett, med en viss risk för att orsaka migrån och fel i nya versioner av program. För var och en deras egna Debian!

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> GNOME and KDE Plasma, graphical desktop environments
sv-SE: <emphasis>KULTUR</emphasis> GNOME och KDE Plasma, grafiska skrivbordsmiljöer

en: Chronological path of a program packaged by Debian
sv-SE: Kronologisk vägen för ett program paketerat av Debian

en: The <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> and <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis> Status
sv-SE: Status <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> och <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>

en: <primary>support</primary><secondary>Long Term Support (LTS)</secondary>
sv-SE: <primary>support</primary><secondary>Långvarig Support (LTS)</secondary>

en: Each <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> release has an expected lifetime of about 5 years and given that releases tend to happen every 2 years, there can be up to 3 supported releases at a given point of time. When a new stable release happens, the former release becomes <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> and the one even before becomes <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>.
sv-SE: Varje <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-utgåva har en förväntad livstid på ungefär 5 år och givet att utgåvor brukar ske vart annat år kan det finnas upp till 3 stödda utgåvor vid varje given tidpunkt. När en ny stabil utgåva sker blir den föregående utgåvan <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, och den före det blir <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>.

en: This Long Term Support (LTS) of Debian releases is a recent initiative: individual contributors and companies joined forces to create the Debian LTS team. Older releases which are no longer supported by the Debian security team fall under the responsibility of this new team.
sv-SE: Long Term Support (LTS) för Debian-utgåvor är ett nytt initiativ: individuella bidragsgivare och företag gick samman för att skapa teamet Debian LTS. Äldre utgpvor som inte längre stöds av Debians säkehetsteam hamnar under ansvaret från detta nya team.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Companies sponsoring the LTS effort
sv-SE: <emphasis>GEMENSKAP</emphasis> Företag som sponsrar LTS-arbetet

en: To bring this project to life, the project counted on the fact that long term support was particularly relevant for companies and that they would be willing to mutualize the cost of this security support.
sv-SE: För att låta projektet leva räknade projektet med att långtidssupport var speciellt viktigt för företag och att de skulle vara villiga att bidra till kostnaden för säkerhetsunderhåll.

en: The project started in June 2014: some organizations allowed their employees to contribute part-time to Debian LTS while others preferred to sponsor the project with money so that Debian contributors get paid to do the work that they would not do for free. Most Debian contributors willing to be paid to work on LTS got together to create a clear sponsorship offer managed by Freexian (Raphaël Hertzog's company): <ulink type="block" url="https://www.freexian.com/services/debian-lts.html" />
sv-SE: Projektet startades i juni 2014: en del organisationer tillät sina anställda att bidra på deltid till Debian LTS medan andra föredrog att stödja projektet med pengar så att bidragare till Debian får betalt för att göra arbete de annars inte skulle göra gratis. De flesta bidragare till Debian som var villig att bli betald för att arbeta med LTS gick ihop för att skapa tydlig sponsring hanterad av Freexian (Raphaël Hertzogs företag): <ulink type="block" url="https://www.freexian.com/services/debian-lts.html" />

en: In the Debian LTS team, the volunteers work on packages they care about while the paid contributors prioritize packages used by their sponsors.
sv-SE: I Debian LTS-team arbetar volontärer på paket de bryr sig om, medan betalad bidragsgivare prioriterar paket använda av deras sponsorer.

en: The project is always looking for new sponsors: What about your company? Can you let an employee work part-time on long term support? Can you allocate a small budget for security support? <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS/Funding" />
sv-SE: Projektet letar alltid efter nya sponsorer: Hur ligger det till med ditt bolag? Kan du låta en anställd arbeta deltid med support över lång tid? Kan du allokera en liten budget för säkerhetsunderhåll? <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS/Funding" />
