0 - en to sv-SE translation catalogue (227 entries)

en: Partitioning
sv-SE: partitionering

en: Formatting
sv-SE: Formatering

en: File System
sv-SE: Filsystem

en: Boot Sector
sv-SE: Bootsektor

en: Hardware Detection
sv-SE: Hårdvarudetektion

en: To use Debian, you need to install it on a computer; this task is taken care of by the <emphasis>debian-installer</emphasis> program. A proper installation involves many operations. This chapter reviews them in their chronological order.
sv-SE: För att kunna använda Debian behöver du först installera det på en dator; detta hanteras av <emphasis>installationsprogrammet för Debian</emphasis>. En komplett installation involverar många åtgärder. Detta kapitel syftar till att gå igenom dessa i kronologisk ordning.

en: <primary>installation</primary><secondary>of the system</secondary>
sv-SE: <primary>installation</primary><secondary>av systemet</secondary>

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> A catch-up course in the appendices
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> En inhämntningskurs i bilagorna

en: Installing a computer is always simpler when you are familiar with the way it works. If you are not, make a quick detour to <xref linkend="short-remedial-course" /> before reading this chapter.
sv-SE: Att installera en dator är alltid enklare om man är bekant vid hur den fungerar. Om du inte redan är det så kan du ta en sväng till <xref linkend="short-remedial-course" /> innan du fortsätter läsa detta kapitel.

en: <primary>installer</primary>
sv-SE: <primary>installerare</primary>

en: <primary><command>debian-installer</command></primary>
sv-SE: <primary><command>installationsprogramet för Debian</command></primary>

en: The upgrade process will be described in <xref linkend="sect.dist-upgrade" />.
sv-SE: Uppdateringsprocessen finns beskriven i <xref linkend="sect.dist-upgrade" />.

en: Installation Methods
sv-SE: Installations Metoder

en: Installing from a CD-ROM/DVD-ROM
sv-SE: Installera från en CD-skiva/DVD-skiva

en: The most widely used installation method is from a CD-ROM (or DVD-ROM, which behaves exactly the same way): the computer is booted from this media, and the installation program takes over.
sv-SE: Den mest använda installationsmetoden är från en CD-skiva (eller DVD-skiva vilket fungerar på samma sätt): datorn startar upp från skivan och installationsprogrammet tar sen över.

en: There is a last type of image, known as <filename>mini.iso</filename>, which is only available as a by-product of the installer. The image only contains the minimum required to configure the network and everything else is downloaded (including parts of the installer itself, which is why those images tend to break when a new version of the installer is released). Those images can be found on the normal Debian mirrors under the <filename>dists/<replaceable>release</replaceable>/main/installer-<replaceable>arch</replaceable>/current/images/netboot/</filename> directory.
sv-SE: Det finns en sista typ av avbild, känd som <filename>mini.iso</filename>, vilket tillhandahålls som en bi-produkt till installationsprogrammet. Avbilden tillhandahåller enbart det absolut nödvändigaste för att konfigurera ett nätverk, allt annat laddas ner vid installation (inklussive delar av installationsprogramet, vilket gör att dessa avbilder vanligen slutar fungera som avsett när ny version av installationsprogramet släpps). Dessa avbilder kan hittas på normala Debian spegelservrar under katalogen <filename>dists/<replaceable>release</replaceable>/main/installer-<replaceable>arch</replaceable>/current/images/netbot/</filename>.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Multi-architecture disks
sv-SE: <emphasis>TIPS</emphasis> Skivor för flera arkitekturer

en: Most installation CD- and DVD-ROMs work only with a specific hardware architecture. If you wish to download the complete images, you must take care to choose those which work on the hardware of the computer on which you wish to install them.
sv-SE: De flesta CD- och DVD-skivor fungerar bara på en specifik hårdvaruarkitektur. Om du önskar ladda ner hela avbildningar behöver du vara observant på att välja de som fungerar på den hårdvara som installationen önskas genomföras på.

en: Some CD/DVD-ROM images can work on several architectures. We thus have a CD-ROM image combining the <emphasis>netinst</emphasis> images of the <emphasis>i386</emphasis> and <emphasis>amd64</emphasis> architectures.
sv-SE: Vissa CD-/DVD-skivor kan fungera på flera arkitekturer. Vi har därför en CD-skiva avbildning som kombinerar <emphasis>netinst</emphasis> avbildningen för akitekturerna <emphasis>i386</emphasis> och <emphasis>amd64</emphasis>.

en: <primary>CD-ROM</primary><secondary>installation CD-ROM</secondary>
sv-SE: <primary>CD-skiva</primary><secondary>installation CD-skiva</secondary>

en: <primary>CD-ROM</primary><secondary><emphasis>netinst CD-ROM</emphasis></secondary>
sv-SE: <primary>CD-skiva</primary><secondary><emphasis>netinst CD-skiva</emphasis></secondary>

en: <primary>DVD-ROM</primary><secondary>installation DVD-ROM</secondary>
sv-SE: <primary>DVD-skiva</primary><secondary>installation DVD-skiva</secondary>

en: <primary>DVD-ROM</primary><secondary><emphasis>netinst DVD-ROM</emphasis></secondary>
sv-SE: <primary>DVD-skiva</primary><secondary><emphasis>netinst DVD-skiva</emphasis></secondary>

en: Booting from a USB Key
sv-SE: Starta upp från en USB-sticka

en: <primary>USB key</primary>
sv-SE: <primary>USB-sticka</primary>

en: Since most computers are able to boot from USB devices, you can also install Debian from a USB key (this is nothing more than a small flash-memory disk).
sv-SE: Efterssom de flesta datorer har möjlighet att starta upp från en USB-enhet så finns oftast möjligheten att installera Debian med en USB-sticka (portabel lagringsenhet i mindre format, flashminne).

en: The installation manual explains how to create a USB key that contains the <command>debian-installer</command>. The procedure is very simple because ISO images for i386 and amd64 are hybrid images that can boot from a CD-ROM as well as from a USB key.
sv-SE: Installationsmanualen förklarar hur man skapar en USB-sticka innehållande <command>installationsprogrammet för Debian</command>. Tillvägagångssättet är väldigt enkelt efterssom ISO avbilden för både i386 och amd64 processorarkitekturerna är hybridavbilder som kan startas upp från en CD-skiva lika väl som från en USB-sticka.

en: Installing through Network Booting
sv-SE: Installation med hjälp av uppstart över nätverk

en: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>netboot installation</emphasis></secondary>
sv-SE: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>installation med netboot</emphasis></secondary>

en: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>PXE installation</emphasis></secondary>
sv-SE: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>installation med PXE</emphasis></secondary>

en: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>TFTP installation</emphasis></secondary>
sv-SE: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>installation med TFTP</emphasis></secondary>

en: Many BIOSes allow booting directly from the network by downloading a kernel and a minimal filesystem image. This method (which has several names, such as <acronym>PXE</acronym> or <acronym>TFTP</acronym> boot) can be a life-saver if the computer does not have a CD-ROM reader, or if the BIOS can't boot from such media.
sv-SE: Många datorers BIOS system tillåter uppstart från ett nätverk genom att ladda ner en kärna och ett minimalt filsystemsavbild. Den här metoden (som har många namn, t.ex.<acronym>PXE-</acronym> eller <acronym>TFTP-</acronym>uppstart) kan rädda dagen ifall datorn saknar CD-spelare, eller om BIOS inte kan starta upp från andra media.

en: This installation method works in two steps. First, while booting the computer, the BIOS (or the network card) issues a BOOTP/DHCP request to automatically acquire an IP address. When a BOOTP or DHCP server returns a response, it includes a filename, as well as network settings. After having configured the network, the client computer then issues a TFTP (Trivial File Transfer Protocol) request for a file whose name was previously indicated. Once this file is acquired, it is executed as though it were a bootloader. This then launches the Debian installation program, which is executed as though it were running from the hard drive, a CD-ROM, or a USB key.
sv-SE: Den här installationsmetoden utförs i två steg. Första steget sker när datorn skall till att starta upp, då BIOS (eller nätverkskortet) utfärdar en BOOTP/DHCP begäran för att automatiskt erhålla en IP-adress. När en BOOTP eller DHCP server skickar tillbaka ett svar så inkluderar det ett filnamn så väl som nätverksinställningar. Efter att ha ställt in nätverkskonfigurationen så utfärdar klientdatorn en TFTP (Trivial Filöverföringsprotokoll) begäran om filen vars namn den tidigare erhöll. När filen erhållits så körs den som om den vore en uppstartsladdare. Den i sin tur startar upp Debians installationsprogram som om den kördes från en hårddisk, CD-skiva eller USB-sticka.

en: All the details of this method are available in the installation guide (“Preparing files for TFTP Net Booting” section). <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch05s01#boot-tftp-x86" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch04s05" />
sv-SE: Alla detaljer kring den här metoden finns tillgänglig i installationsguiden (kapitel "Förbered filer för TFTP nätuppstart").<ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch05s01#boot-tftp-x86" />. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch04s05" />

en: Other Installation Methods
sv-SE: Andra Installationsmetoder

en: When we have to deploy customized installations for a large number of computers, we generally choose an automated rather than a manual installation method. Depending on the situation and the complexity of the installations to be made, we can use FAI (Fully Automatic Installer, described in <xref linkend="sect.fai" />), or even a customized installation DVD with preseeding (see <xref linkend="sect.d-i-preseeding" />).
sv-SE: När vi behöver distribuera anpassade installationer för ett stort antal datorer så föredrar vi som regel en automatisk installationsmetod framför en manuell. Beroende på situation och hur komplicerad installationerna som skall utföras är så kan en FAI användas (Fullständigt Automatisk Installationsprogram som beskrivs i <xref linkend="sect.fai" />), eller till och med en anpassad fördefinierad installations-DVD (se <xref linkend="sect.d-i-preseeding" />).

en: Installing, Step by Step
sv-SE: Installation, Steg för steg

en: Booting and Starting the Installer
sv-SE: Starta upp datorn och ladda Installationsprogramet

en: Once the BIOS has begun booting from the CD- or DVD-ROM, the Isolinux bootloader menu appears. At this stage, the Linux kernel is not yet loaded; this menu allows you to choose the kernel to boot and enter possible parameters to be transferred to it in the process.
sv-SE: När väl BIOS har börjat starta upp från en CD- eller DVD-skiva så kommer uppstartsladdaren Isolinux's meny att framträda. I detta steg har Linuxkärnan inte ännu laddats; den här menyn möjliggör att kunna välja vilken kärna som datorn skall startas upp med samt ange möjliga parametrar som skall följa med kärnan vid uppstart.

en: For a standard installation, you only need to choose “Install” or “Graphical install” (with the arrow keys), then press the <keycap>Enter</keycap> key to initiate the remainder of the installation process. If the DVD-ROM is a “Multi-arch” disk, and the machine has an Intel or AMD 64-bit processor, those menu options enable the installation of the 64-bit variant (<emphasis>amd64</emphasis>) and the installation of the 32-bit variant remains available in a dedicated sub-menu (“32-bit install options”). If you have a 32-bit processor, you don't get a choice and the menu entries install the 32-bit variant (<emphasis>i386</emphasis>).
sv-SE: För en normal installation så behöver du bara välja "installera" eller "installera med grafiskt gränssnitt" (med piltangenterna) och sen trycka <keycap>Enter</keycap> för att initiera den fortsatta installationsprocessen. Om DVD-skivan är för flera processorarkitekturer och din dator har en Intel eller AMD processor med 64-bit stöd så kommer de alternativen att installera 64-bitarsvarianten (<emphasis>amd64</emphasis>). Möjlighet att installera 32-bitarsvarianten finns tillgänglig i en avsedd undermeny ("32-bitars installationsmöjligheter"). Om din processor enbart stöder 32-bit så kommer du inte få detta val och menyvalen kommer installera 32-bitarsvarianten (<emphasis>i386</emphasis>).

en: <emphasis>GOING FURTHER</emphasis> 32 or 64 bits?
sv-SE: <emphasis>UTVECKLA,</emphasis> 32 eller 64 bitar?

en: <primary>Physical Address Extension</primary>
sv-SE: <primary>Utökning av Fysiska Adresser</primary>

en: <primary>32/64 bits, choice</primary>
sv-SE: <primary>Välja mellan 32 och 64 bitar</primary>

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Installation alongside an existing Windows system
sv-SE: <emphasis>I PRAKTIKEN</emphasis> Installation vid sidan av en existerande Windows system

en: <primary>dual boot</primary>
sv-SE: <primary>flervalsstart</primary>

en: If the computer is already running Windows, it is not necessary to delete the system in order to install Debian. You can have both systems at once, each installed on a separate disk or partition, and choose which to start when booting the computer. This configuration is often called “dual boot”, and the Debian installation system can set it up. This is done during the hard drive partitioning stage of installation and while setting up the bootloader (see the sidebars <xref linkend="sidebar.shrinking-partition" /> and <xref linkend="sidebar.bootloader-dual-boot" />).
sv-SE: Om datorn redan har Windows installerad så är det inte nödvändigt att ta bort installationen för att kunna installera Debian. Du kan ha båda systemen installerad på din dator samtidigt på olika hårddiskar eller partitioner och välja vilken du vill använda när datorn startas. Den här konfigurationen kallas oftast "flervalsstart" vilket installationsprogramet för Debian kan hjälpa dig att ordna. Dessa inställningar konfigureras under momenten för hårddispartitionering samt när uppstartsladdaren installeras (för mer information, se sidofälten <xref linkend="sidebar.shrinking-partition" /> och <xref linkend="sidebar.bootloader-dual-boot" />).

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Bootloader
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> Uppstartsladdare

en: <primary>loader</primary><secondary>bootloader</secondary>
sv-SE: <primary>laddare</primary><secondary>uppstartsladdare</secondary>

en: <primary>bootloader</primary>
sv-SE: <primary>uppstartsladdare</primary>

en: The bootloader is a low-level program that is responsible for booting the Linux kernel just after the BIOS passes off its control. To handle this task, it must be able to locate the Linux kernel to boot on the disk. On the i386 and amd64 architectures, the two most used programs to perform this task are <acronym>LILO</acronym>, the older of the two, and <acronym>GRUB</acronym>, its modern replacement. Isolinux and Syslinux are alternatives frequently used to boot from removable media.
sv-SE: Uppstartsladdaren är en lågnivåprogram som ansvarar för att starta upp Linuxkärnan direkt efter att BIOS lämnar över kontrollen. För att kunna utföra uppgiften behöver den ha åtkomst till den Linuxkärna som avses startas upp på hårddisken. På i386 och amd64 arkitekturer så finns det 2 st uppstartsladdare som är de vanligaste förekommande, den äldre av dem är <acronym>LILO</acronym>, <acronym>GRUB</acronym> är den modernare ersättaren. Isolinux och Syslinux är andra exempel som ofta används för att starta upp från flyttbara enheter.

en: Each menu entry hides a specific boot command line, which can be configured as needed by pressing the <keycap>TAB</keycap> key before validating the entry and booting. The “Help” menu entry displays the old command line interface, where the <keycap>F1</keycap> to <keycap>F10</keycap> keys display different help screens detailing the various options available at the prompt. You will rarely need to use this option except in very specific cases.
sv-SE: Varje menyval döljer ett specifikt uppstartskommandolinje, som kan anpassas efter behov genom att <keycap>TAB</keycap> tangenten anges varefter linjen anpassas innan uppstart görs med den. Menyvalet för "Hjälp" visar den äldre kommandolinjegränsnittet, där <keycap>F1</keycap> till <keycap>F10</keycap> tangenterna visar olika avsnitt beskrivandes de många olika valmöjligheter som finns tillgänglig vid kommandoprompten. Du kommer dock sällan använda det här valet bortsett från vid väldigt särskillda tillfällen.

en: The “expert” mode (accessible in the “Advanced options” menu) details all possible options in the process of installation, and allows navigation between the various steps without them happening automatically in sequence. Be careful, this very verbose mode can be confusing due to the multitude of configuration choices that it offers.
sv-SE: "Expertläget" (åtkomligt via menyvalet "Avancerade val") beskriver alla valbara konfigurationer i installationsprocessen och tillåter att navigera mellan olika steg i processen utan behöva följa den automatiska följden. Var uppmärksam dock, denna detaljerade läge kan vara förvirrande för vissa på grund av den enorma mängden av konfigurationsmöjligheter som den tillhandahåller.

en: Boot screen
sv-SE: Uppstartsbild

en: Selecting the language
sv-SE: Val av språk

en: <primary>choice</primary><secondary>of language</secondary>
sv-SE: <primary>val</primary><secondary>av språk</secondary>

en: The installation program begins in English, but the first step allows the user to choose the language that will be used in the rest of the process. Choosing French, for example, will provide an installation entirely translated into French (and a system configured in French as a result). This choice is also used to define more relevant default choices in subsequent stages (notably the keyboard layout).
sv-SE: Installationsprogrammet är initialt på engelska, men i första steget tillåts användaren att välja vilket språk som skall användas under resterande steg i processen. Välja svenska, som ett exempel, kommer resultera i en fortsatt installation översatt till svenska (och ett installerat svenskspråkigt system som resultat). Det här valet används också för att definiera andra relevanta standardval i följande steg (tangentbordslayout till exempel).

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Navigating with the keyboard
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> Navigera med tangentbordet

en: In graphical mode, you can use the mouse as you would normally on an installed graphical desktop.
sv-SE: I grafiskt läge kan du använda muspekaren på samma sätt som du skulle göra på ett installerat grafiskt skrivbord.

en: Selecting the country
sv-SE: Val av land

en: <primary>choice</primary><secondary>of country</secondary>
sv-SE: <primary>val</primary><secondary>av land</secondary>

en: The second step consists in choosing your country. Combined with the language, this information enables the program to offer the most appropriate keyboard layout. This will also influence the configuration of the time zone. In the United States, a standard QWERTY keyboard is suggested, and a choice of appropriate time zones is offered.
sv-SE: Andra steget består av att välja land. Kombinerat med val av språk så kommer denna information möjliggöra för programmet att erbjuda de mest relevanta tangenbordslayouterna. Detta val kommer även påverka konfigurationen av tidszoner. För Förenta Staterna så kommer en standard QWERTY tangentbord erbjudas, samt valmöjlighet mellan lämpliga tidszoner.

en: Selecting the keyboard layout
sv-SE: Val av tangentbordslayout

en: <primary>keyboard layout</primary>
sv-SE: <primary>tangentbordslayout</primary>

en: <primary>layout, keyboard</primary>
sv-SE: <primary>layout,tangentbord</primary>

en: The proposed “American English” keyboard corresponds to the usual QWERTY layout.
sv-SE: Föreslagen "Amerikansk Engelsk" tangentbord motsvarar den vanliga QWERTY upplägget.

en: Choice of keyboard
sv-SE: Val av tangentbord

en: Detecting Hardware
sv-SE: Detektera Hårdvara

en: This step is completely automatic in the vast majority of cases. The installer detects your hardware, and tries to identify the CD-ROM drive used in order to access its content. It loads the modules corresponding to the various hardware components detected, and then “mounts” the CD-ROM in order to read it. The previous steps were completely contained in the boot image included on the CD, a file of limited size and loaded into memory by the BIOS when booting from the CD.
sv-SE: Det här steget är helt automatiskt för det mesta. Installationsprogramet detekterar din hårdvara och försöker att detektera CD-läsaren som används för att få åtkomst till dess innehåll. Den laddar de moduler som motsvarar de olika hårdvarukomponenter som har hittats, för att sen "montera" CD-skivan i syfte att kunna läsa den. Alla tidigare steg har befunnit sig inom uppstartsavbilden inkluderat på CD-skivan, en fil med begränsad storlek som laddas in i arbetsminnet av BIOS när den startar upp datorn från CD-skivan.

en: The installer can work with the vast majority of drives, especially standard ATAPI peripherals (sometimes called IDE and EIDE). However, if detection of the CD-ROM reader fails, the installer offers the choice to load a kernel module (for instance, from a USB key) corresponding to the CD-ROM driver.
sv-SE: Installationsprogrammet kan hantera de flesta enheter, i synnerhet standard ATAPI kringutrustning (ibland kallad IDE och EIDE). Skulle detektionen av CD-läsare mot förmodan misslyckas så kommer installationsprogrammet att erbjuda möjligheten att ladda en kärnmodul (exempelvis från en USB-sticka) matchande CD-läsarenheten.

en: Loading Components
sv-SE: Laddar komponenter

en: With the contents of the CD now available, the installer loads all the files necessary to continue with its work. This includes additional drivers for the remaining hardware (especially the network card), as well as all the components of the installation program.
sv-SE: Med CD-skivans innehåll nu tillgänglig så kommer installationsprogramet att ladda alla filer som behövs för att fortsätta dess arbete. Dessa filer inkluderar ytterligare drivrutiner för resterande hårdvara (i synnerhet för nätverkskort) så väl som installationsprogramets alla komponenter.

en: Detecting Network Hardware
sv-SE: Detektera Nätverkshårdvara

en: This step must absolutely be successful for <emphasis>netinst</emphasis> installations, since the Debian packages must be loaded from the network.
sv-SE: Detta steget måste lyckas för att <emphasis>netinst</emphasis> installationer skall kunna fortsätta, då installationsprogrammet måste kunna ta hem Debian-paket från nätverket.

en: Configuring the Network
sv-SE: Konfigurera Nätverket

en: <primary>configuration</primary><secondary>network</secondary><tertiary>static</tertiary>
sv-SE: <primary>konfiguration</primary><secondary>nätverk</secondary><tertiary>statiskt</tertiary>

en: <primary>configuration</primary><secondary>network</secondary><tertiary>DHCP</tertiary>
sv-SE: <primary>konfiguration</primary><secondary>nätverk</secondary><tertiary>DHCP</tertiary>

en: In order to automate the process as much as possible, the installer attempts an automatic network configuration by DHCP (for IPv4) and by IPv6 network discovery. If this fails, it offers more choices: try again with a normal DHCP configuration, attempt DHCP configuration by declaring the name of the machine, or set up a static network configuration.
sv-SE: För att kunna automatisera processen så mycket som möjligt försöker installationsprogrammet först med en automatisk nätverkskonfiguration med DHCP (för IPv4) och med IPv6 nätverksutforskning. Om dessa skulle misslyckas erbjuds flera alternativ: försöka igen med en normal DHCP konfiguration, testa en DHCP konfiguration genom att deklarera maskinens namn, eller att manuellt konfigurera statiska nätverksparametrar.

en: This last option requires an IP address, a subnet mask, an IP address for a potential gateway, a machine name, and a domain name.
sv-SE: Detta sista val kräver en IP-adress, subnätsmask, IP-adress för en potentiell nätsluss, maskinens namn samt namn för domänen.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Configuration without DHCP
sv-SE: <emphasis>TIP</emphasis> Konfiguration utan DHCP

en: <emphasis>BEWARE</emphasis> Do not improvise
sv-SE: <emphasis>VAR UPPMÄRKSAM</emphasis> Improvisera ej

en: Many local area networks are based on an implicit assumption that all machines can be trusted, and inadequate configuration of a single computer will often perturb the whole network. As a result, do not connect your machine to a network without first agreeing with its administrator on the appropriate settings (for example, the IP address, netmask, and broadcast address).
sv-SE: Många lokala nätverksområden är baserad på en underförstådd antagande att alla maskiner inom dem kan bli betrodda, en ej adekvat konfiguration av en enskild dator kan ofta störa hela nätverket. Földaktligen, anslut ej din dator till ett nätverk utan att först stämma av med dess administratör om lämpliga inställningar (som exempel IP-adress, nätmask, rundsändningsadress).

en: Administrator Password
sv-SE: Administratörslösenord

en: <primary>account</primary><secondary>administrator account</secondary>
sv-SE: <primary>konto</primary><secondary>Administratörs konto</secondary>

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Administrator password
sv-SE: <emphasis>SÄKERHET</emphasis> Administratörslösenord

en: The root user's password should be long (12 characters or more) and impossible to guess. Indeed, any computer (and a fortiori any server) connected to the Internet is regularly targeted by automated connection attempts with the most obvious passwords. Sometimes it may even be subject to dictionary attacks, in which many combinations of words and numbers are tested as password. Avoid using the names of children or parents, dates of birth, etc.: many of your co-workers might know them, and you rarely want to give them free access to the computer in question.
sv-SE: Rotanvändarens lösenord bör vara långt (12 tecken eller fler) och omöjlig att gissa. I sanning, alla datorer (och i än högre grad alla servrar) som är ansluten till internet är regelbundet måltavlor för automatiska uppkopplingsförsök med de mest uppenbara lösenorden. Ibland kan det även vara föremål för lexikonliknande attacker där flera olika kombinationer av ord och nummer testas som lösenord. Undvik att använda namn på barn eller föräldrar, födelsedatum, etc. Många av dina kollegor kan känna till dem och du kanske inte vill ge dem fri åtkomst till datorn ifråga.

en: These remarks are equally applicable for other user passwords, but the consequences of a compromised account are less drastic for users without administrative rights.
sv-SE: Dessa anmärkningar är lika applicerbara för andra konton's lösenord, men konsekvenserna av ett äventyrat konto är mindre dramatiskt för användarkonton utan administrativa rättigheter.

en: If inspiration is lacking, do not hesitate to use password generators, such as <command>pwgen</command> (in the package of the same name).
sv-SE: Om inspirationen inte räcker till, tveka inte att använda en lösenordsgenerator, exempelvis <command>pwgen</command> (som kan hittas i programpaketet med samma namn).

en: Creating the First User
sv-SE: Skapa det Första Användarkontot

en: Debian also imposes the creation of a standard user account so that the administrator doesn't get into the bad habit of working as root. The precautionary principle essentially means that each task is performed with the minimum required rights, in order to limit the damage caused by human error. This is why the installer will ask for the complete name of this first user, their username, and their password (twice, to prevent the risk of erroneous input).
sv-SE: Debian påtvingar även skapande av ett normalt användarkonto så att administratören inte får den dåliga vanan av att alltid arbeta som rotanvändare. Denna försiktighetsprincip bygger på grundtesen att varje uppgift skall utföras med så få privilegier som möjligt utöver dem som krävs för uppgiften i syfte att minimera potentiella skador orsakad av den mänskliga faktorn. Detta är varför installationsprogramet kommer fråga efter fullständigt namn på första användaren, dennes användarnamn samt lösenord (som skall anges två gånger för att motverka risken för felskrivning).

en: Name of the first user
sv-SE: Namn på den första användaren

en: Configuring the Clock
sv-SE: Konfigurera Klockan

en: If the network is available, the system's internal clock is updated (in a one-shot way) from an NTP server. This way the timestamps on logs will be correct from the first boot. For them to remain consistently precise over time, an NTP daemon needs to be set up after initial installation (see <xref linkend="sect.time-synchronization" />).
sv-SE: Om nätverket är tillgängligt kommer systemets interna klocka att uppdateras (som en engångshändelse) från en NTP server. På så sätt kommer tidsstämplarna i loggar vara korrekta redan från den första starten. För att säkerställa att systemets tid förblir korrekt under användande behövs en NTP demon konfigureras efter den första installationen (för mer information se <xref linkend="sect.time-synchronization" />).

en: Detecting Disks and Other Devices
sv-SE: Hitta Hårddiskar och Andra Enheter

en: This step automatically detects the hard drives on which Debian may be installed. They will be presented in the next step: partitioning.
sv-SE: Detta steg hittar automatiskt de hårddiskar som kan användas för att installera Debian på. De kommer presenteras i nästa steg: partitionering.

en: Starting the Partitioning Tool
sv-SE: Startar Partitioneringsverktyget

en: <primary>partitioning</primary>
sv-SE: <primary>partitionering</primary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Uses of partitioning
sv-SE: <emphasis>UPPLYSNING</emphasis> Användning av partitionering

en: Partitioning, an indispensable step in installation, consists in dividing the available space on the hard drives (each subdivision thereof being called a “partition”) according to the data to be stored on it and the use for which the computer is intended. This step also includes choosing the filesystems to be used. All of these decisions will have an influence on performance, data security, and the administration of the server.
sv-SE: Partitionering, ett oumbärligt steg i installationen, består av att dela upp de utrymmen som finns tillgängligt på hårddiskarna (varje underavdelning hädanefter refererad som "partition") i enlighet med den data som avses sparas på dem och syftet som datorn avses användas till. Detta steg inbegriper även att välja filsystem som skall användas. Samtliga av dessa val kommer att ha en påverkan på prestandan, datasäkerhet och administration av servern.

en: The partitioning step is traditionally difficult for new users. It is necessary to define the various portions of the disks (or “partitions”) on which the Linux filesystems and virtual memory (swap) will be stored. This task is complicated if another operating system that you want to keep is already on the machine. Indeed, you will then have to make sure that you do not alter its partitions (or that you resize them without causing damage).
sv-SE: Steget att partitionera hårddiskar anses traditionellt sett vara det svåraste för nya användare. Det är nödvändigt att definiera de olika delarna av hårddiskarna (så kallade "partitioner") på vilka Linux filsystem och virtuellt minne (swap) kommer lagras på. Denna uppgift kan vara komplicerad om ett annat operativsystem som du avser behålla redan finns installerat på din dator. Du behöver i så fall försäkra dig om att du inte förändrar partitioner tillhörande det andra systemet (samt försäkrar dig om att ingen skada på systemets data åsamkas om du ändrar partitionernas storlek).

en: Fortunately, the partitioning software has a “guided” mode which recommends partitions for the user to make — in most cases, you can simply validate the software's suggestions.
sv-SE: Som tur är har partitioneringsprogrammet ett "guidande" läge som rekomenderar vilka partitioner som användaren bör skapa — i de flesta fall kan du vara bekräfta programvarans förslag.

en: Choice of partitioning mode
sv-SE: Val av partitionsstrategi

en: Disk to use for guided partitioning
sv-SE: Hårddisk att använda för guidad partitionering

en: Guided partitioning can also set up LVM logical volumes instead of partitions (see below). Since the remainder of the operation is the same, we will not go over the option “Guided - use entire disk and set up LVM” (encrypted or not).
sv-SE: Guidad partitionering kan också konfigurera LVM logiska volymer istället för vanliga partitioner (se nedan). Eftersom fortsättningen av operationen är densamma som den vi går igenom så kommer vi inte beskriva vidare valet "Guidad - använd hela hårddisken och konfigurera LVM" (krypterad eller icke).

en: In other cases, when Linux must work alongside other already existing partitions, you need to choose manual partitioning.
sv-SE: Vid andra tillfällen när Debian skall installeras bland redan existerande partitioner erfordras manuell partitionering.

en: Guided partitioning
sv-SE: Guidad partitionering

en: <primary>partitioning</primary><secondary>guided partitioning</secondary>
sv-SE: <primary>partitionering</primary><secondary>guidad partitionering</secondary>

en: The guided partitioning tool offers three partitioning methods, which correspond to different usages.
sv-SE: Den guidade partitioneringsverktyget erbjuder 3 olika upplägg för partitionering avsedd för lite olika typer av användningsområden.

en: The first method is called “All files in one partition”. The entire Linux system tree is stored in a single filesystem, corresponding to the root <filename>/</filename> directory. This simple and robust partitioning fits perfectly for personal or single-user systems. In fact, two partitions will be created: the first will house the complete system, the second the virtual memory (swap).
sv-SE: Det första upplägget kallas "Alla filer i en partition". Hela linuxsystemets mappstruktur är sparat på en enda partition som då representerar systemets rotmapp <filename>/</filename>. Detta simpla och robusta partitioneringsupplägget är optimalt för personliga datorer samt datorer avsedda enbart för en användare. I verkligheten kommer dock två partitioner skapas, en som kommer innehålla operativsystemets data, den andra kommer användas som virtuellt minne (swap ).

en: The second method, “Separate <filename>/home</filename> partition”, is similar, but splits the file hierarchy in two: one partition contains the Linux system (<filename>/</filename>), and the second contains “home directories” (meaning user data, in files and subdirectories available under <filename>/home/</filename>).
sv-SE: Det andra upplägget, "Sepparat <filename>/home</filename> partition", liknar den första varianten men delar upp filstrukturen i två partitioner: en partition innehåller Linuxsystemet (<filename>/</filename>), den andra innehåller "hemkatalogerna" (det vill säga användardata i form av filer och undermappar tillgänglig under <filename>/home/</filename>).

en: The last partitioning method, called “Separate <filename>/home</filename>, <filename>/var</filename>, and <filename>/tmp</filename> partitions”, is appropriate for servers and multi-user systems. It divides the file tree into many partitions: in addition to the root (<filename>/</filename>) and user accounts (<filename>/home/</filename>) partitions, it also has partitions for server software data (<filename>/var/</filename>), and temporary files (<filename>/tmp/</filename>). These divisions have several advantages. Users can not lock up the server by consuming all available hard drive space (they can only fill up <filename>/tmp/</filename> and <filename>/home/</filename>). The daemon data (especially logs) can no longer clog up the rest of the system.
sv-SE: Det sista partitionsupplägget som kallas "Separata partitioner för <filename>/home</filename>, <filename>/var</filename> och <filename>/tmp</filename>" är lämplig för servrar och datorer avsedda att användas av flera användare. Den delar upp filstrukturen på många partitioner: utöver partitioner för rot (<filename>/</filename>) och hemkatalogerna (<filename>/home</filename>) skapar den även separata partitioner för serverprogramsdata (<filename>/var</filename>) och temporära filer (<filename>/tmp</filename>). Denna uppdelning har många fördelar. Användare kan på så sätt inte låsa upp datorn genom att använda all ledig utrymme på hårddisken (de kan bara fylla upp <filename>/tmp</filename> och <filename>/home</filename>). Datan genererad av systemets demonprogram (i synnerhet loggar) kan inte längre äta upp all ledigt utrymme från resten av systemet.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Choosing a filesystem
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> Att välja ett filsystem

en: <primary>system</primary><secondary>filesystem</secondary>
sv-SE: <primary>system</primary><secondary>filsystem</secondary>

en: A filesystem defines the way in which data is organized on the hard drive. Each existing filesystem has its merits and limitations. Some are more robust, others more effective: if you know your needs well, choosing the most appropriate filesystem is possible. Various comparisons have already been made; it seems that <emphasis>ReiserFS</emphasis> is particularly efficient for reading many small files; <emphasis>XFS</emphasis>, in turn, works faster with large files. <emphasis>Ext4</emphasis>, the default filesystem for Debian, is a good compromise, based on the three previous versions of filesystems historically used in Linux (<emphasis>ext</emphasis>, <emphasis>ext2</emphasis> and <emphasis>ext3</emphasis>). <emphasis>Ext4</emphasis> overcomes certain limitations of <emphasis>ext3</emphasis> and is particularly appropriate for very large capacity hard drives. Another option would be to experiment with the very promising <emphasis>btrfs</emphasis>, which includes numerous features that require, to this day, the use of LVM and/or RAID.
sv-SE: Ett filsystem definierar på vilket sätt din data är sparad på din hårddisk. Varje valbart filsystem har sina för- och nackdelar. Vissa är mer robusta medan andra är mer effektiva: om du vet vilka behov som du har är det lättare att välja filsystem. Flertalet jämförelser har gjorts; <emphasis>ReiserFS</emphasis> brukar generellt sett vara effektivare på att hantera många små filer; <emphasis>XFS</emphasis> och andra sidan hanterar ofta större filer bättre än andra. <emphasis>Ext4</emphasis> som är standardvalet i Debian är en god kompromiss som bygger på de tre tidigare versionerna av filsystemet som historiskt har används med Linux (<emphasis>ext</emphasis>, <emphasis>ext2</emphasis> och <emphasis>ext3</emphasis>). <emphasis>Ext4</emphasis> överkommer vissa svagheter hos sin föregångare (<emphasis>ext3</emphasis>) och är synnerligen lämplig för hårddiskar med väldigt stor lagringskapacitet. Ett annat alternativ är att experimentera med det väldigt lovande filsystemet <emphasis>btrfs</emphasis> som erbjuder flertalet funktioner som tidigare krävdes LVM och/eller RAID konfiguration för.

en: A journalized filesystem (such as <emphasis>ext3</emphasis>, <emphasis>ext4</emphasis>, <emphasis>btrfs</emphasis>, <emphasis>reiserfs</emphasis>, or <emphasis>xfs</emphasis>) takes special measures to make it possible to return to a prior consistent state after an abrupt interruption without completely analyzing the entire disk (as was the case with the <emphasis>ext2</emphasis> system). This functionality is carried out by filling in a journal that describes the operations to conduct prior to actually executing them. If an operation is interrupted, it will be possible to “replay” it from the journal. Conversely, if an interruption occurs during an update of the journal, the last requested change is simply ignored; the data being written could be lost, but since the data on the disk has not changed, they have remained coherent. This is nothing more nor less than a transactional mechanism applied to the filesystem.
sv-SE: Ett journalförande filsystem (exempelvis <emphasis>ext3</emphasis>, <emphasis>ext4</emphasis>, <emphasis>btrfs</emphasis>, <emphasis>reiserfs</emphasis> och <emphasis>xfs</emphasis>) tar extra åtgärder för att säkerställa att man kan återkomma till ett tidigare konsekvent tillstånd efter att ha upplevt ett en abrupt avbrott utan att behöva analysera hela hårddisken (vilket var fallet med filsystemet <emphasis>ext2</emphasis>). Denna funktion utförs genom att i en journal beskriva vad som skall göras innan de genomförs. Om utförandet blir avbrutet så kommer de på så vis vara möjligt att återupprepa utförandet genom journalen. Är faller omvänt att avbrottet sker när journalen skrivs så kommer den senaste ej kompletta inlägget att ignoreras: datan som skulle skrivas har kanske gått förlorad, men eftersom inget börjat skrivas till disk så är all data sammanhängande. Detta är varken mer eller mindre än en transaktionsmekanism som appliceras på filsystemet.

en: After choosing the type of partition, the software calculates a suggestion, and describes it on the screen; the user can then modify it if needed. You can, in particular, choose another filesystem if the standard choice (<emphasis>ext4</emphasis>) isn't appropriate. In most cases, however, the proposed partitioning is reasonable and it can be accepted by selecting the “Finish partitioning and write changes to disk” entry.
sv-SE: Efter stt ha valt partitionsupplägg räknar programmet ut ett förslag och presenterar de på skärmen, användaren kan sen modifiera förslaget om så behövs. Du kan till exempel välja ett annat filsystem om standardvalet (<emphasis>ext4</emphasis>) inte är tillämpligt. I de flesta fall är dock föreslagen partitionsupplägg sund och kan accepteras genom att välja "Slutför partitionering och skriv förändringar till hårddisk".

en: Validating partitioning
sv-SE: Bekräfta partitionering

en: Manual Partitioning
sv-SE: Manuell Partitionering

en: <primary>partitioning</primary><secondary>manual partitioning</secondary>
sv-SE: <primary>partitionering</primary><secondary>manuell partitionering</secondary>

en: Manual partitioning allows greater flexibility, allowing the user to choose the purpose and size of each partition. Furthermore, this mode is unavoidable if you wish to use software RAID.
sv-SE: Manuell partitionering tillåter större flexibilitet och möjliggör för användaren att välja syfte och storlek på varje partition. Vidare så är detta läge oundvikligt om du önskar använda dig av mjukvarukonfigurerad RAID.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Shrinking a Windows partition
sv-SE: <emphasis>I PRAKTIKEN</emphasis> Krympa en Windowspartition

en: <primary>resize a partition</primary>
sv-SE: <primary>ändra storlek på en partition</primary>

en: <primary>shrink a partition</primary>
sv-SE: <primary>krymp en partition</primary>

en: To install Debian alongside an existing operating system (Windows or other), you must have some available hard drive space that is not being used by the other system in order to be able to create the partitions dedicated to Debian. In most cases, this means shrinking a Windows partition and reusing the freed space.
sv-SE: För att kunna installera Debian bredvid ett existerande operativsystem (Windows som exempel) kommer du behöva tillgång till en viss mängd ledigt diskutrymme som inte används av det andra systemet för att kunna skapa de partitioner som Debian behöver. I de flesta fallen så innebär det att krympa en Windowspartition och återanvända frigjord diskutrymme.

en: The Debian installer allows this operation when using the manual mode for partitioning. You only need to choose the Windows partition and enter its new size (this works the same with both unencrypted FAT and NTFS partitions).
sv-SE: Installationsprogrammet för Debian tillåter denna åtgärd när manuellt partitionering valts. Du behöver bara ange Windowspartitionen samt dess önskad storlek (fungerar på samma sätt med okrypterade FAT- och NTFS-partitioner).

en: If Windows is using BitLocker-encrypted partitions, the steps to resize them requires to use the BitLocker Management together with the Windows Disk Management tool.
sv-SE: Om Windows använder BitLocker-krypterade partitioner så krävs användande av BitLocker hantering i Windows diskhanteringsverktyg för att kunna ändra storlek på partitionen ifråga.

en: The first screen displays the available disks, their partitions, and any possible free space that has not yet been partitioned. You can select each displayed element; pressing the <keycap>Enter</keycap> key then gives a list of possible actions.
sv-SE: Den första skärmbilden visar tillgängliga hårddiskar, deras partitioner och eventuella lediga utrymmen som ännu inte upptas av någon partition. Du kan markera varje visad segment, när något har markerats kan du ange tangenten <keycap>Enter</keycap> för att erhålla en meny med alla tillgängliga åtgärder för markerat segment.

en: You can erase all partitions on a disk by selecting it.
sv-SE: Du kan ta bort alla partitioner på en hårddisk genom att markera den.

en: When selecting free space on a disk, you can manually create a new partition. You can also do this with guided partitioning, which is an interesting solution for a disk that already contains another operating system, but which you may wish to partition for Linux in a standard manner. See <xref linkend="sect.install-autopartman-mode" /> for more details on guided partitioning.
sv-SE: När du markerar ett ledigt utrymme på en hårddisk så kan du välja att skapa en ny partition manuellt. Du kan också välja att göra detta genom guidad partitionering vilket är en intressant lösning för en hårddisk som redan innehåller ett annat operativsystem och som du önskar partitionera i ett normalt upplägg för Linux. Se <xref linkend="sect.install-autopartman-mode" /> för ytterligare information gällande guidad partitionering.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Mount point
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> Monteringspunkter

en: <primary>mount point</primary>
sv-SE: <primary>monteringspunkt</primary>

en: The mount point is the directory tree that will house the contents of the filesystem on the selected partition. Thus, a partition mounted at <filename>/home/</filename> is traditionally intended to contain user data.
sv-SE: Monteringspunkten är den katalog i systemstrukturen som kommer husera filsystemets data på den valda partitionen. En partition som monteras på <filename>/home</filename> är traditionellt sett avsedd att användas för att lagra användares data.

en: When this directory is named “<filename>/</filename>”, it is known as the <emphasis>root</emphasis> of the file tree, and therefore the root of the partition that will actually host the Debian system.
sv-SE: Katalogen <filename>/</filename> kallas systemstrukturens <emphasis>rot</emphasis> och är således den högsta katalogen i partitionen som kommer innehålla själva systemet Debian.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Virtual memory, swap
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> Virtuellt minne, swap

en: <primary>virtual memory</primary>
sv-SE: <primary>virtuellt minne</primary>

en: <primary>partition</primary><secondary>swap partition</secondary>
sv-SE: <primary>partition</primary><secondary>swappartition</secondary>

en: When choosing a partition, you can indicate the manner in which you are going to use it:
sv-SE: När du väljer en partition så kan du ange på vilket sätt du avser använda den:

en: format it and include it in the file tree by choosing a mount point;
sv-SE: formatera den och inkludera den i filstrukturen genom att välja en monteringspunkt;

en: use it as a swap partition;
sv-SE: använda den som en swappartition;

en: make it into a “physical volume for encryption” (to protect the confidentiality of data on certain partitions, see below);
sv-SE: göra den till en "fysisk krypteringsutrymme" (för att skydda sekretessen på data för vissa partitioner, se nedan);

en: make it a “physical volume for LVM” (this concept is discussed in greater detail later in this chapter);
sv-SE: göra den till en "fysisk volym för LVM" (detta koncept är beskrivet mer detaljerat senare i detta kapitel);

en: use it as a RAID device (see later in this chapter);
sv-SE: använda den som en RAID enhet (mer information senare i detta kapitel);

en: you can also choose not to use it, and therefore leave it unchanged.
sv-SE: du kan också välja att inte använda den och därmed lämna den oförändrad.

en: Configuring Multidisk Devices (Software RAID)
sv-SE: Konfigurera multidisk enhet (mjukvarubaserad RAID)

en: <primary>RAID</primary><secondary>Software RAID</secondary>
sv-SE: <primary>RAID</primary><secondary>Mjukvarubaserad RAID</secondary>

en: <primary>Software RAID</primary>
sv-SE: <primary>Mjukvarubaserad RAID</primary>

en: <primary>device</primary><secondary>multi-disk device</secondary>
sv-SE: <primary>enhet</primary><secondary>multidisk enhet</secondary>

en: We will only describe level 1 RAID, which is the simplest to implement. The first step involves creating two partitions of identical size located on two different hard drives, and to label them “physical volume for RAID”.
sv-SE: Vi kommer enbart beskriva RAID 1 vilket är den enklaste att implementera. Första steget involverar skapande av två partitioner med identisk storlek på två olika hårddiskar och markera dem som "fysisk volym för RAID".

en: You must then choose “Configure software RAID” in the partitioning tool to combine these two partitions into a new virtual disk and select “Create MD device” in the configuration screen. You then need to answer a series of questions about this new device. The first question asks about the RAID level to use, which in our case will be “RAID1”. The second question asks about the number of active devices — two in our case, which is the number of partitions that need to be included in this MD device. The third question is about the number of spare devices — 0; we have not planned any additional disk to take over for a possible defective disk. The last question requires you to choose the partitions for the RAID device — these would be the two that we have set aside for this purpose (make sure you only select the partitions that explicitly mention “raid”).
sv-SE: Du behöver sen välja "Konfigurera mjukvarubaserad RAID" i partitionsverktyget för att kombinera dessa två partitioner till en ny virtuell disk och sen välja "Skapa en MD enhet" i konfigurationessidan. Du behöver sen svara på några frågor angående denna nya enhet. Första frågan gäller vilken RAID nivå som skall användas, vilket i vårt exempelfall är "RAID 1". Den andra frågan gäller antalet aktiva enheter — två i varat exempelfall, vilket är antalet partitioner som behöver vara inkluderad i denna MD enhet. Den tredje frågan gäller antal reservenheter — 0; vi har inte planerat för någon ytterligare disk som kan ta över ifall en fallerar. Den sista frågan gäller att välja vilka partitioner som skall användas för RAID enheten — vilket är de 2 som vi tidigare dedikerade för ändamålet (säkerställ att du enbart väljer partitionerna som uttryckligen är märkta "RAID").

en: Back to the main menu, a new virtual “RAID” disk appears. This disk is presented with a single partition which can not be deleted, but whose use we can choose (just like for any other partition).
sv-SE: När du kommer tillbaka till grundmenyn så har en ny virtuell "RAID" disk uppstått. Denna disk presenteras som en enskild partition som inte kan tas bort men som kan användas till din installation likt vilken annan partition.

en: For further details on RAID functions, please refer to <xref linkend="sect.raid-soft" />.
sv-SE: För vidare detaljer kring funktionaliteten kring RAID, vänligen se <xref linkend="sect.raid-soft" />.

en: Configuring the Logical Volume Manager (LVM)
sv-SE: Konfigurera Logisk Volymhantering (LVM)

en: <primary>Logical Volume Manager</primary><secondary>during installation</secondary>
sv-SE: <primary>Logisk Volymhantering</primary><secondary>under installation</secondary>

en: LVM allows you to create “virtual” partitions that span over several disks. The benefits are twofold: the size of the partitions are no longer limited by individual disks but by their cumulative volume, and you can resize existing partitions at any time, possibly after adding an additional disk when needed.
sv-SE: LVM tillåter dig att skapa en "virtuell" partition som kan sträcka sig över flera hårddiskar. Fördelen med detta är tvåfaldig: storleken på en partition är inte längre bunden av storleken på en enskild hårddisk utan snarare den kumulativa volymen av alla hårddiskar, och du kan när som helst ändra storlek på existerande partitioner, exempelvis efter att ha anslutit en ny hårddisk.

en: LVM uses a particular terminology: a virtual partition is a “logical volume”, which is part of a “volume group”, or an association of several “physical volumes”. Each of these terms in fact corresponds to a “real” partition (or a software RAID device).
sv-SE: LVM använder en särskild terminologi: en virtuell partition är en "logisk volym" som är en del av en "volymgrupp" eller en förening av flera "fysiska volymer". Var och en av dessa termer motsvarar en "riktig" partition (eller en mjukvarubaserad RAID-enhet).

en: <primary>volume</primary><secondary>logical volume</secondary>
sv-SE: <primary>volym</primary><secondary>logisk volym</secondary>

en: <primary>volume</primary><secondary>physical volume</secondary>
sv-SE: <primary>volym</primary><secondary>fysisk volym</secondary>

en: <primary>group</primary><secondary>of volumes</secondary>
sv-SE: <primary>grupp</primary><secondary>av volymer</secondary>

en: <primary>volume</primary><secondary>group</secondary>
sv-SE: <primary>volym</primary><secondary>grupp</secondary>

en: This technique works in a very simple way: each volume, whether physical or logical, is split into blocks of the same size, which are made to correspond by LVM. The addition of a new disk will cause the creation of a new physical volume, and these new blocks can be associated to any volume group. All of the partitions in the volume group that is thus expanded will have additional space into which they can extend.
sv-SE: Denna teknik fungerar på ett liknande sätt: varje volym, både fysiska och logiska, är delade i lika stora block som är skapade att korrespondera med LVM. Ett tillägg av en ny hårddisk kommer leda till skapandet av en ny fysisk volym och dessa nya block kan knytas till valfri volymgrupp. Alla partitioner i volymgruppen som är så utökad kommer få ytterligare platts att förfoga över.

en: The partitioning tool configures LVM in several steps. First you must create on the existing disks the partitions that will be “physical volumes for LVM”. To activate LVM, you need to choose “Configure the Logical Volume Manager (LVM)”, then on the same configuration screen “Create a volume group”, to which you will associate the existing physical volumes. Finally, you can create logical volumes within this volume group. Note that the automatic partitioning system can perform all these steps automatically.
sv-SE: Partitioneringsverktyget konfigurerar LVM i flera steg. Först måste du på existerande hårddiskar skapa de partitioner som kommer användas som "fysiska volymer för LVM". För att aktivera LVM behöver du välja alternativet "Konfigurera Logisk Volymhantering (LVM)" för att sen på samma konfigurationssida välja "Skapa en volymgrupp" i vilken du vill knyta de existerande fysiska volymerna till. Slutligen kan du skapa logiska volymer inom denna volymgrupp. Notera att den automatiserade partitioneringssystemet kan utföra alla dessa steg automatiskt.

en: In the partitioning menu, each physical volume will appear as a disk with a single partition which can not be deleted, but that you can use as desired.
sv-SE: I partitioneringsmenyn kommer varje fysisk volym att framträda som en hårddisk med en ensam partition som inte kan tas bort men som kan användas efter önskemål.

en: The usage of LVM is described in further detail in <xref linkend="sect.lvm" />.
sv-SE: Användandet av LVM är beskrivet i mer detalj i <xref linkend="sect.lvm" />.

en: Setting Up Encrypted Partitions
sv-SE: Konfigurera Krypterade Partitioner

en: <primary>partition</primary><secondary>encrypted</secondary>
sv-SE: <primary>partition</primary><secondary>krypterad</secondary>

en: <primary>partition encryption</primary>
sv-SE: <primary>partitionskryptering</primary>

en: <primary>confidentiality</primary><secondary>files</secondary>
sv-SE: <primary>sekretesskänsliga</primary><secondary>filer</secondary>

en: <primary>file</primary><secondary>confidentiality</secondary>
sv-SE: <primary>fil</primary><secondary>sekretesskänslig</secondary>

en: To guarantee the confidentiality of your data, for instance in the event of the loss or theft of your computer or a hard drive, it is possible to encrypt the data on some partitions. This feature can be added underneath any filesystem, since, as for LVM, Linux (and more particularly the dm-crypt driver) uses the Device Mapper to create a virtual partition (whose content is protected) based on an underlying partition that will store the data in an encrypted form (thanks to LUKS, Linux Unified Key Setup, a standard format that enables the storage of encrypted data as well as meta-information that indicates the encryption algorithms used).
sv-SE: För att säkerställa sekretessen på din data vid en eventuell stöld av dator och/eller hårddisk så är de möjligt att kryptera datan på vissa partitioner. Denna funktion kan användas oberoende av vilket filsystem som önskas användas efterssom Linux (och i synnerhet dm-crypt drivrutinen) likt LVM använder sig av enhetskartläggaren för att skapa en virtuell partition (vars innehåll är skyddat) baserat på en underliggande partition som kommer lagra datan i krypterad form (tack vare LUKS, Linux Enhetliga Nyckelstruktur, ett standardformat som möjliggör förvaring av krypterad data så väl som metadata innehållande information som indikerar vilken krypteringsalgoritm som använts).

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Encrypted swap partition
sv-SE: <emphasis>SÄKERHET</emphasis> Krypterad swappartition

en: When an encrypted partition is used, the encryption key is stored in memory (RAM). Since retrieving this key allows the decryption of the data, it is of utmost importance to avoid leaving a copy of this key that would be accessible to the possible thief of the computer or hard drive, or to a maintenance technician. This is, however, something that can easily occur with a laptop, since when hibernating the contents of RAM is stored on the swap partition. If this partition isn't encrypted, the thief may access the key and use it to decrypt the data from the encrypted partitions. This is why, when you use encrypted partitions, it is imperative to also encrypt the swap partition!
sv-SE: När en krypterad partition används ligger krypteringsnyckeln sparad i RAM-minnet. Eftersom tillgång till denna nyckel tillåter dekryptering av data på partitionen så är det av yttersta vikt att undvika att en kopia av denna nyckel blir tillgänglig för en potentiell tjuv av datorn eller hårddisken, eller för en underhållstekniker. Detta är dock något som lätt kan hända med en bärbar dator eftersom den sparar ner innehåller i RAM-minnet till swappartitionen när den går i viloläge. Om denna swappartition inte är krypterad finns det möjlighet för en eventuell tjuv att komma åt krypteringsnyckeln där och använda den för att avkryptera den skyddade datan. Av denna anledning är det av yttersta vikt att även swappartitionen krypteras om du avser använda en krypterad partition!

en: The Debian installer will warn the user if they try to make an encrypted partition while the swap partition isn't encrypted.
sv-SE: Installationsprogramet för Debian kommer varna användaren om denne försöker skapa en krypterad partition utan att samtidigt kryptera swappartitionen.

en: To create an encrypted partition, you must first assign an available partition for this purpose. To do so, select a partition and indicate that it is to be used as a “physical volume for encryption”. After partitioning the disk containing the physical volume to be made, choose “Configure encrypted volumes”. The software will then propose to initialize the physical volume with random data (making the localization of the real data more difficult), and will ask you to enter an “encryption passphrase”, which you will have to enter every time you boot your computer in order to access the content of the encrypted partition. Once this step has been completed, and you have returned to the partitioning tool menu, a new partition will be available in an “encrypted volume”, which you can then configure just like any other partition. In most cases, this partition is used as a physical volume for LVM so as to protect several partitions (LVM logical volumes) with the same encryption key, including the swap partition (see sidebar <xref linkend="sidebar.encrypted-swap-partition" />).
sv-SE: För att skapa en krypterad partition behöver du först dedikera en tillgänglig partition för ändamålet. För att göra detta markerar du önskad partition och ange att den skall användas som "fysisk volym för kryptering". Efter att ha partitionerat hårddisken som innehåller önskad volym väljer du sen "konfigurera krypterad volym". Programmet kommer då föreslå att initiera partitionen genom att skriva över den med slumpmässig data (vilket försvårar lokalisering av den riktiga datan) samt be dig ange en "krypteringslösenord" som du kommer behöva ange vid varje uppstart för att kunna komma åt den krypterade partitionen. När väl detta steg slutförts och du kommit tillbaka till partitionsverktygets meny så kommer en ny partition finnas tillgänglig i en "krypterad volym" som du sen kan konfigurera som vilken annan partition. I de flesta fall används denna partition som fysisk volym till LVM vilket möjliggör kryptering av flera partitioner (LVM logiska volymer), inklusive swappartition, med en enda krypteringsnyckel (se sidofällt <xref linkend="sidebar.encrypted-swap-partition" />).

en: Installing the Base System
sv-SE: Installerar Bas System

en: <primary>system</primary><secondary>base</secondary>
sv-SE: <primary>system</primary><secondary>bas</secondary>

en: This step, which doesn't require any user interaction, installs the Debian “base system” packages. This includes the <command>dpkg</command> and <command>apt</command> tools, which manage Debian packages, as well as the utilities necessary to boot the system and start using it.
sv-SE: Det här steget, vilket inte kräver någon användarinteraktion, kommer installera de paket som tillsammans utgör Debian "grundsystem". Detta inkluderar verktygen <command>dpkg</command> och <command>apt</command>, vilka hanterar Debian programmpaket så väl som verktygen som krävs för att starta upp systemet och börja använda det.

en: Installation of the base system
sv-SE: Installation av bas system

en: Configuring the Package Manager (<command>apt</command>)
sv-SE: Konfigurerar pakethanteraren (<command>apt</command>)

en: <primary>configuration</primary><secondary>initial configuration of APT</secondary>
sv-SE: <primary>konfiguration</primary><secondary>initial konfiguration av APT</secondary>

en: <primary>APT</primary><secondary>initial configuration</secondary>
sv-SE: <primary>APT</primary><secondary>initial konfiguration</secondary>

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Debian CD-ROM in the drive
sv-SE: <emphasis>NOTERA</emphasis> Debian CD-skiva i CD-läsaren

en: If the installer detects a Debian installation disk in the CD/DVD reader, it is not necessary to configure APT to go looking for packages on the network: APT is automatically configured to read packages from a removable media drive. If the disk is part of a set, the software will offer to “explore” other disks in order to reference all of the packages stored on them.
sv-SE: Om installationsprogrammet känner av en Debian installationsskiva i CD/DVD-läsaren så är det inte strikt nödvändigt att konfigurera APT att leta efter paket över nätet, eftersom APT är konfigurerad per automatik att instalera paket från flyttningsbara media. Om skivan är en del i ett sett kommer installationsprogramet erbjuda att "utforska" de andra skivorna för att kunna referera alla paket som förvaras på dem.

en: Selecting a Debian mirror
sv-SE: Välja en Debian spegelserver

en: Finally, the program proposes to use an HTTP proxy. If there is no proxy, Internet access will be direct. If you type <literal>http://proxy.falcot.com:3128</literal>, APT will use the Falcot <foreignphrase>proxy/cache</foreignphrase>, a “Squid” program. You can find these settings by checking the configurations of a web browser on another machine connected to the same network.
sv-SE: Slutligen föreslår programmet att använda en HTTP mellanserver. Om en mellanserver saknas kommer internetåtkomsten vara direkt. Om du anger <literal>http://proxy.falcot.com:3128</literal> kommer APT använda Falcot <foreignphrase>mellanserver/gömma</foreignphrase>, ett "bläckfiskprogram". Du kan finna dessa inställningar genom att kontrollera konfigurationen för en webbläsare på en annan dator kopplad till samma nätverk.

en: The files <filename>Packages.xz</filename> and <filename>Sources.xz</filename> are then automatically downloaded to update the list of packages recognized by APT.
sv-SE: Filerna <filename>Paket.xz</filename> och <filename>källor.xz</filename> laddas sen ner automatiskt för att uppdatera listan över paket som APT känner till.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> HTTP proxy
sv-SE: <emphasis>TILLBAKA TILL GRUNDERNA</emphasis> HTTP mellanserver

en: <primary>proxy</primary>
sv-SE: <primary>mellanserver</primary>

en: <primary>proxy cache</primary>
sv-SE: <primary>mellanserver gömma</primary>

en: <primary>cache, proxy</primary>
sv-SE: <primary>gömma, mellanserver</primary>

en: <primary>Squid</primary>
sv-SE: <primary>Bläckfisk</primary>

en: An HTTP proxy is a server that forwards an HTTP request for network users. It sometimes helps to speed up downloads by keeping a copy of files that have been transferred through it (we then speak of proxy/cache). In some cases, it is the only means of accessing an external web server; in such cases it is essential to answer the corresponding question during installation for the program to be able to download the Debian packages through it.
sv-SE: En HTTP mellanserver vidarebefordrar en HTTP-begäran för nätverksanvändare. Ibland hjälper den även till att skynda på nedladdningar genom att behålla kopior på filer som passerats förbi den (vi pratar då om en mellanserver/gömma). I vissa fall är de det enda sättet att nå en extern webbserver på, om så är fallet är det av stor vikt att besvara frågor gällande detta under installation för att programmet skall kunna ladda ned Debians paket genom spegelservern.

en: Squid is the name of the server software used by Falcot Corp to offer this service.
sv-SE: Bläckfisk är namnet på servermjukvaran som används av Falcot Corp för att kunna erbjuda denna tjänst.

en: Debian Package Popularity Contest
sv-SE: Popularitetstävling bland Debian Paket

en: The Debian system contains a package called <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis>, whose purpose is to compile package usage statistics. Each week, this program collects information on the packages installed and those used recently, and anonymously sends this information to the Debian project servers. The project can then use this information to determine the relative importance of each package, which influences the priority that will be granted to them. In particular, the most “popular” packages will be included in the installation CD-ROM, which will facilitate their access for users who do not wish to download them or to purchase a complete set.
sv-SE: Systemet Debian innehåller ett paket vid namn <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis> vars syfte är att sammanställa statistik över användandet av paket. Varje vecka samlar detta program in information kring vilka paket som finns installerad och vilka som nyligen använts och skickar detta anonymt till Debian-projektets servrar. Projektet kan sen använda sig av denna information för att bedömma de enskilda paketens betydelse och i längden vilken prioritet dem får. De allra mest "populära" paketen kommer vara inkluderad i installationsskivan vilket ökar åtkomsten till paketen för dem som inte önskar ladda nermdet från internet, eller för dem som önskar köpa ett fullständig samling.

en: This package is only activated on demand, out of respect for the confidentiality of users' usage.
sv-SE: För att respektera användarens konfidentialitet är detta paket enbart aktiverad på begäran.

en: Selecting Packages for Installation
sv-SE: Välj paket för Installation

en: Some packages are also automatically installed according to the hardware detected (thanks to the program <command>discover-pkginstall</command> from the <emphasis role="pkg">discover</emphasis> package).
sv-SE: Vissa paket installeras automatiskt utifrån vilken hårdvara som upptäckts (tack vare programmet <command>discover-pkginstall</command> från paketet <emphasis role="pkg">discover</emphasis>).

en: Task choices
sv-SE: Val av uppgifter

en: Installing the GRUB Bootloader
sv-SE: Installera GRUB Uppstartsladdare

en: The bootloader is the first program started by the BIOS. This program loads the Linux kernel into memory and then executes it. It often offers a menu that allows the user to choose the kernel to load and/or the operating system to boot.
sv-SE: Uppstartsladdaren är det första programmet som startas upp av BIOS. Detta program lägger upp Linuxkärnan i minnet och kör sedan den. Ofta erbjuder den en meny som möjliggör för väljaren att välja vilken kärna som skall laddas och/eller vilket operativsystem som skall startas.

en: <emphasis>BEWARE</emphasis> Bootloader and dual boot
sv-SE: <emphasis>VARNING</emphasis> Uppstartsladdare och flervalsstart

en: This phase in the Debian installation process detects the operating systems that are already installed on the computer, and automatically adds corresponding entries in the boot menu, but not all installation programs do this.
sv-SE: I detta steg av Debians installationsprocess identifieras de operativsystem som redan finns installerad på datorn och automatiskt lägger till en motsvarande val i uppstartsmenyn, men alla installationsprogram gör inte detta.

en: In particular, if you install (or reinstall) Windows thereafter, the bootloader will be erased. Debian will still be on the hard drive, but will no longer be accessible from the boot menu (except for Windows 10, where it will still be accessible through the Windows recovery console). You would then have to boot the Debian installation system in <userinput>rescue</userinput> mode to set up a less exclusive bootloader. This operation is described in detail in the installation manual. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch08s06" />
sv-SE: I synnerhet om du installerar (eller ominstallerar) Windows efter installationen av Debian, uppstartsladdaren kommer i dessa fall bli överskriven. Debian kommer fortfarande finnas kvar på hårddisken, men kommer inte längre finnas tillgänglig från uppstartsmenyn (med undantag från Windows 10 där det kommer finnas tillgänglig via Windows återställningsprompt). Du skulle i dessa fall behöva starta upp Debian installationssystem i <userinput>återställnings</userinput>-läge för att kunna ställa in en lite mindre exkluderande uppstartsladdare. Denna operation finns beskriven i detalj i installationsmanualen. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch08s06" />

en: By default, the menu proposed by GRUB contains all the installed Linux kernels, as well as any other operating systems that were detected. This is why you should accept the offer to install it in the Master Boot Record. Since keeping older kernel versions preserves the ability to boot the same system if the most recently installed kernel is defective or poorly adapted to the hardware, it often makes sense to keep a few older kernel versions installed.
sv-SE: Som standard så erbjuder uppstartsmenyn som GRUB tillhandahåller alla installerade versioner av Linuxkärnan, så väl som andra operativsystem som har identifierats. På grund av detta rekomenderas du att acceptera erbjudandet att installera uppstartsladdaren i den gemensamma startsektorn. Eftersom att behålla äldre versioner av kärnan bevarar möjligheten att starta upp systemet vid eventuella problem med uppdateringar på grund av fel eller dålig anpassning till hårdvaran, så är det ofta logiskt att behålla några tidigare versioner av kärnan installerad.

en: It is worth noting that GRUB is not a single bootloader, it is more like a collection of bootloaders suited for different cases. The numerous binary packages built out of the GRUB source package reflect that: <emphasis role="pkg">grub-efi-amd64</emphasis> is for 64-bit PC booting in UEFI mode, <emphasis role="pkg">grub-efi-ia32</emphasis> is for 32-bit PC booting in UEFI mode, <emphasis role="pkg">grub-pc</emphasis> is for PC booting in BIOS mode, <emphasis>grub-uboot</emphasis> for ARM computers, etc.
sv-SE: Det är värt att nämna att GRUB inte är en enskilld uppstartsladdare, det är mer som en kollektion av uppstartsladdare med olika användarområden. Det stora antalet binära paket byggd utifrån GRUB källkodspaket reflekterar detta: <emphasis role="pkg">grub-efi-amd64</emphasis> är för 64-bitars PC som startar upp med UEFI, <emphasis role="pkg">grub-efi-ia32</emphasis> är för 32-bitars PC som startar upp med UEFI, <emphasis role="pkg">grub-pc</emphasis> är för PC som startar upp med BIOS, <emphasis>grub-uboot</emphasis> är för ARM datorer, etc.

en: For more information on configuring GRUB, please refer to <xref linkend="sect.config-grub" />.
sv-SE: För mer information om hur man konfigurerar GRUB, vänligen se <xref linkend="sect.config-grub" />.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Secure Boot and the shim bootloader
sv-SE: <emphasis>UPPLYSNING</emphasis> Säker Uppstart och uppstartsladdare med mellanlägg

en: <primary>bootloader</primary><secondary>intermediary</secondary><tertiary>shim</tertiary>
sv-SE: <primary>Uppstartsladdare</primary><secondary>mellanhand</secondary><tertiary>mellanlägg</tertiary>

en: <primary>shim</primary>
sv-SE: <primary>mellanlägg</primary>

en: Down the stack, GRUB will do a similar check with the kernel, and then the kernel might also check signatures on modules that get loaded. The kernel might also forbid some operations that could alter the integrity of the system.
sv-SE: Nedströms kommer GRUB göra en liknande kontroll av kärnan, som i sin tur kan komma att kontrollera signaturer på moduler som laddas. Kärnan har också möjlighet att förbjuda operationer som skulle kunna äventyra systemets integritet.

en: Finishing the Installation and Rebooting
sv-SE: Avsluta Installationen och Starta om datorn

en: The installation is now complete, the program invites you to remove the CD-ROM from the reader and to restart the computer.
sv-SE: Installationen är nu klar, programmet uppmanar dig att ta bort CD-skivan från läsaren och sen starta om datorn.

en: After the First Boot
sv-SE: Efter Första Uppstarten

en: If you activated the task “Debian desktop environment” without any explicit desktop choice (or with the “GNOME” choice), the computer will display the <command>gdm3</command> login manager.
sv-SE: Om du aktiverade uppgiften "Debian skrivbordsmiljö" utan något uttryckligt val av skrivbord (eller om du valde "GNOME") kommer datorn visa <command>gdm3</command> loginhanterare vid uppstart.

en: First boot
sv-SE: Första uppstart

en: The user that has already been created can then log in and begin working immediately.
sv-SE: Användare som redan skapats kan sen logga in och börja använda datorn direkt.

en: Installing Additional Software
sv-SE: Installera Ytterligare Programmvara

en: The installed packages correspond to the profiles selected during installation, but not necessarily to the use that will actually be made of the machine. As such, you might want to use a package management tool to refine the selection of installed packages. The two most frequently used tools (which are installed if the “Debian desktop environment” profile was chosen) are <command>apt</command> (accessible from the command line) and <command>synaptic</command> (“Synaptic Package Manager” in the menus).
sv-SE: De paket som finns installerad uppfyller profilen som valdes i installationen, men inte nödvändigtvis för användningen som maskinen verkligen skall användas för. Om så kanske du önskar använda ett verktyg kallad pakethanterare för att finjustera valet av installerade paket. De två mest vanliga verktygen (vilket installerats ifall profilen "Debian skrivbordsmiljö" valdes) är <command>apt</command> (åtkommlig via terminalen) och <command>synaptic</command> ("Synaptic Pakethanterare" i menyer).

en: To facilitate the installation of coherent groups of programs, Debian creates “tasks” that are dedicated to specific uses (mail server, file server, etc.). You already had the opportunity to select them during installation, and you can access them again thanks to package management tools such as <command>aptitude</command> (the tasks are listed in a distinct section) and <command>synaptic</command> (through the menu <menuchoice> <guimenu>Edit</guimenu> <guimenuitem>Mark Packages by Task…</guimenuitem> </menuchoice>).
sv-SE: För att underlätta installation av sammankopplade program har Debian skapat "uppgifter" som tillägnas specifika användarscenarion (mailserver, filserver, m.m.). Du har redan haft möjlighet att välja dessa under installationen och du kan använda dig av dem igen genom pakethanterarverktyg så som <command>aptitude</command> (uppgifterna listas i en sepparat sektion) och <command>synaptic</command> (genom meny <menuchoice><guimenu>Ändra</guimenu><guimenuitem>Markera Paket inom Uppgift...</guimenuitem></menuchoice>).

en: Aptitude is an interface to APT in full-screen text mode. It allows the user to browse the list of available packages according to various categories (installed or not-installed packages, by task, by section, etc.), and to view all of the information available on each of them (dependencies, conflicts, description, etc.). Each package can be marked “install” (to be installed, <keycap>+</keycap> key) or “remove” (to be removed, <keycap>-</keycap> key). All of these operations will be conducted simultaneously once you've confirmed them by pressing the <keycap>g</keycap> key (“g” for “go!”). If you have forgotten some programs, no worries; you will be able to run <command>aptitude</command> again once the initial installation has been completed.
sv-SE: Aptitude är ett gränssnitt för APT i fullskärm-textläge. Det tillåter användaren att bläddra i listan av tillgängliga paket enligt flertalet kategorier (installerade eller inte installerade paket, uppgift, sektion och så vidare), samt visa all tillgänglig information för respektive paket (beroendepaket, konflikter, beskrivning och så vidare). Varje paket kan markeras "installera" (skall installeras, tangent <keycap>+</keycap>) eller "avinstallera" (skall avinstalleras, tangent <keycap>-</keycap>). Alla valda operationer kommer utföras samtidigt så fort du bekräftat valen genom att ange tangenten <keycap>g</keycap> (g för "gå!"). Om du glömde några program så är det inga bekymmer, du kommer kunna köra <command>aptitude</command> igen så fort den tidigare installationen har slutförts.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Debian thinks of speakers of non-English languages
sv-SE: <emphasis>TIPPS</emphasis> Debian värnar om icke-engelska språkgrupper

en: Several tasks are dedicated to the localization of the system in other languages beyond English. They include translated documentation, dictionaries, and various other packages useful for speakers of different languages. The appropriate task is automatically selected if a non-English language was chosen during installation.
sv-SE: Flertalet uppgifter är dedikerade att tillhandahålla systemet i andra språk utöver engelska. Dessa inkluderar översatt dokumentation, ordböcker samt diverse andra paket som kan vara av användning för användare av olika språk. Lämpliga uppgifter väljs automatiskt ifall ett icke-engelskt språk valdes under installationen.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Package dependencies, conflicts
sv-SE: <emphasis>VOKABULÄR</emphasis> Paketberoenden, konflikter

en: In the Debian packaging lingo, a “dependency” is another package necessary for the proper functioning of the package in question. Conversely, a “conflict” is a package that can not be installed side-by-side with another.
sv-SE: I Debians språkbruk kring pakethantering är ett "beroende" ett annat paket som krävs för att paketet i fråga skall fungera på ett tilltänkt sätt. Omvänt är en "konflikt" ett paket som inte kan vara installerad samtidigt som ett annat.

en: These concepts are discussed in greater detail in <xref linkend="packaging-system" />.
sv-SE: Dessa koncept förklaras i djupare detalj i <xref linkend="packaging-system" />.

en: Upgrading the System
sv-SE: Uppgradera Systemet

en: <primary>safe-upgrade</primary>
sv-SE: <primary>säker-uppgradering</primary>

en: A first <command>apt upgrade</command> (a command used to automatically update installed programs) is generally required, especially for possible security updates issued since the release of the latest Debian stable version. These updates may involve some additional questions through <command>debconf</command>, the standard Debian configuration tool. For further information on these updates conducted by <command>apt</command>, please refer to <xref linkend="sect.apt-upgrade" />.
sv-SE: Att initialt använda kommandot <command>apt upgrade</command> (ett kommando som används för att automatiskt uppgradera installerade program) är generellt rekommenderat, i synnerhet för att installera möjliga säkerhetsuppdateringar som släppts sen lanseringen av senaste stabila utgåvan av Debian. Dessa uppdateringar kan komma att involvera ytterligare frågor genom <command>debconf</command>, Debians standardkonfigurationsverktyg. För ytterligare information kring dessa uppdateringar hanterad av <command>apt</command>, vänligen se <xref linkend="sect.apt-upgrade" />.
