0 - en to ca-ES translation catalogue (463 entries)

en: Objective
ca-ES: Objectiu

en: Means
ca-ES: Mitjans

en: Operation
ca-ES: Funcionament

en: Platform
ca-ES: Plataforma

en: Community
ca-ES: Comunitat

en: Volunteer
ca-ES: Voluntaris

en: The Debian Project
ca-ES: El Projecte Debian

en: Before diving right into the technology, let us have a look at what the Debian Project is, its objectives, its means, and its operations.
ca-ES: Abans de submergir-nos directament en la tecnologia, farem una ullada a què és el Projecte Debian, els seus objectius, els seus mitjans i el seu funcionament.

en: What Is Debian?
ca-ES: Què és Debian?

en: <primary>association</primary>
ca-ES: <primary>associació</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>project</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>projecte</secondary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Origin of the Debian name
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> L'origen del nom Debian

en: Look no further: Debian is not an acronym. This name is, in reality, a contraction of two first names: that of Ian Murdock, and his girlfriend at the time, Debra. Debra + Ian = Debian.
ca-ES: No busquis més: Debian no és un acrònim. El nom prové en realitat de la contracció de dos noms: els de Ian Murdock i el de la seva nòvia en aquell moment, Debra. Debra + Ian = Debian.

en: Debian is a GNU/Linux distribution. We will discuss what a distribution is in further detail in <xref linkend="sect.role-of-distributions" />, but for now, we will simply state that it is a complete operating system, including software and systems for installation and management, all based on the Linux kernel and free software (especially those from the GNU project).
ca-ES: Debian és una distribució GNU/Linux. Més endavant veurem amb més detall que és una distribució <xref linkend="sect.role-of-distributions" /> però, de moment, simplement direm que és un sistema operatiu complet, incloent el programari i els sistemes per a la seva instal·lació i gestió, tot basat en el nucli Linux i en programari lliure (especialment el del projecte GNU).

en: When he created Debian, in 1993, under the leadership of the Free Software Foundation (<acronym>FSF</acronym>), Ian Murdock had clear objectives, which he expressed in the <emphasis>Debian Manifesto</emphasis>. The free operating system that he sought would have to have two principal features. First, quality: Debian would be developed with the greatest care, to be worthy of the Linux kernel. It would also be a non-commercial distribution, sufficiently credible to compete with major commercial distributions. This double ambition would, in his eyes, only be achieved by opening the Debian development process just like that of Linux and the GNU project. Thus, peer review would continuously improve the product.
ca-ES: Quan va crear Debian, el 1993, sota la direcció de la «Free Software Foundation» (<acronym>FSF</acronym>), Ian Murdock tenia uns clars objectius que va expressar al <emphasis>Manifest Debian</emphasis> («Debian Manifesto»). El sistema operatiu lliure que buscava havia de tenir dues característiques principals. La primera, la qualitat: Debian havia de ser amb la major cura, per a ser digna del nucli Linux. Seria també una distribució no comercial, però suficientment creïble per a competir amb les principals distribucions comercials. Aquesta doble ambició, al seu veure, només es podria aconseguir obrint el procés de desenvolupament igual que el de Linux i del projecte GNU. Per tant, la revisió per parells milloraria contínuament el producte.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> GNU, the project of the FSF
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> GNU, el projecte de la FSF

en: <primary>GNU</primary><secondary>is Not Unix</secondary>
ca-ES: <primary>GNU</primary><secondary>no és Unix</secondary>

en: The GNU project is a range of free software developed, or sponsored, by the Free Software Foundation <acronym>FSF</acronym>, originated by its iconic leader, Dr. Richard M. Stallman. GNU is a recursive acronym, standing for “GNU is Not Unix”.
ca-ES: El projecte GNU és un conjunt de programari lliure desenvolupat, o patrocinat, per la «Free Software Foundation» <acronym>FSF</acronym>, fundada pel seu emblemàtic líder, el Dr. Richard M. Stallman. GNU és un acrònim recursiu que significa «GNU no és Unix».

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Richard Stallman
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Richard Stallman

en: <acronym>FSF</acronym>'s founder and author of the GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>), Richard M. Stallman (often referred to by his initials, RMS), is a charismatic leader of the Free Software movement. Due to his uncompromising positions, he is not unanimously admired, but his non-technical contributions to Free Software (in particular, the legal and philosophical) are respected by all.
ca-ES: El fundador de la <acronym>FSF</acronym> i autor de la «GNU General Public License» (<acronym>GPL</acronym>), Richard M. Stallman (sovint referit per les seves inicials, RMS) és un líder carismàtic del moviment del Programari Lliure. Degut a les seves posicions intransigents, no és admirat de manera unànime, però les seves contribucions no tècniques al Programari Lliure (en particular en allò legal i filosòfic) són respectades per tothom.

en: A Multi-Platform Operating System
ca-ES: Un sistema operatiu multiplataforma

en: <primary>meta-distribution</primary>
ca-ES: <primary>metadistribució</primary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Ian Murdock's journey
ca-ES: <emphasis>COMUNIDAD</emphasis> El viatge d'Ian Murdock

en: Ian Murdock, founder of the Debian project, was its first leader, from 1993 to 1996. After passing the baton to Bruce Perens, Ian took a less public role. He returned to working behind the scenes of the free software community, creating the Progeny company, with the intention of marketing a distribution derived from Debian. This venture was, sadly, a commercial failure, and development was abandoned. The company, after several years of scraping by, simply as a service provider, eventually filed for bankruptcy in April of 2007. Of the various projects initiated by Progeny, only <emphasis>discover</emphasis> still remains. It is an automatic hardware detection tool.
ca-ES: Ian Murdock, fundador del Projecte Debian, va ser-ne el primer líder des del 1993 al 1996. Després de passar el testimoni a Bruce Perens, Ian va prendre un rol menys públic. Va tornar a treballar fora dels escenaris de la comunitat del programari lliure creant l'empresa Progeny amb la intenció de promocionar una distribució derivada de Debian. L'aventura fou, tristament, un desastre comercial i el desenvolupament va ser abandonat. La companyia, després de diversos anys d'anar-se desballestant, i simplement com a proveïdora de serveis, va fer fallida l'abril del 2007. Dels diferents projectes iniciats per Progeny, només <emphasis>discover</emphasis> encara es manté. És una eina de detecció automàtica de hardware.

en: Ian Murdock died on 28 December 2015 in San Francisco after a series of worrying tweets where he reported having been assaulted by police. In July 2016 it was announced that his death had been ruled a suicide.
ca-ES: Ian Murdock va morir el 28 de desembre del 2015 a San Francisco després d'un seguit de tuits preocupants on informava que havia estat agredit per la policia. El juliol del 2016 es va anunciar que la seva mort havia estat declarada com a suïcidi.

en: Debian, remaining true to its initial principles, has had so much success that, today, it has reached a tremendous size. Currently, it officially supports nine hardware release architectures and several variations of each architecture known as “flavors”, and also other kernels like FreeBSD, although the FreeBSD-based ports are not part of the set of officially supported architectures either. Furthermore, with more than 31,000 source packages, the available software can meet almost any need, whether at home or in the enterprise.
ca-ES: Debian, mantenint-se fidel als principis inicials, ha tingut tant èxit que, avui, ha assolit una mida enorme. Actualment, hi ha suportades oficialment nou arquitectures hardware i diverses variacions de cada arquitectura conegudes com «flavors», i també altres nuclis com ara el FreeBSD encara que les versions basades en FreeBSD no són part tampoc del conjunt d'arquitectures suportades oficialment. A més, amb més de 31,000 paquets font, el programari disponible pot satisfer gairebé qualsevol necessitat que hom pugui tenir, ja sigui a casa o en una empresa.

en: The sheer size of the distribution can be inconvenient: it is really unreasonable to distribute 18 DVD-ROMs (only containing the packages qualifying as "Free Software") to install a complete version on a standard PC… This is why Debian is increasingly considered as a “meta-distribution”, from which one extracts more specific distributions intended for a particular public: Debian Science for scientific use, Debian Edu for education and pedagogical use in an academic environment, Debian Med for medical applications, Debian Jr. for young children, etc. A more complete list of the sub-projects can be found in <xref linkend="sect.sub-projects" />, dedicated to that purpose.
ca-ES: L'extrema grandària de la distribució pot ser un inconvenient: és poc raonable usar 18 DVD-ROMs (contenint només els paquets qualificats com a "programari lliure") per a instal·lar una versió completa en un ordinador normal... És per això que cada cop més es considera Debian com a una “meta-distribució, a partir de la qual se'n poden derivar distribucions pensades per a un segment de públic: Debian Science per a ús científic, Debian Edu per a ús educatiu i pedagògic en un ambient acadèmic, Debian Med per a aplicacions mèdiques, Debian Jr. per a joves i nens, etc. Una llista més complerta dels subprojectes es pot trobar a <xref linkend="sect.sub-projects" />, que està dedicada a aquest propòsit.

en: These partial views of Debian are organized in a well-defined framework, thus guaranteeing hassle-free compatibility between the various “sub-distributions”. All of them follow the general planning for release of new versions. And since they build on the same foundations, they can be easily extended, completed, and personalized with applications available in the Debian repositories.
ca-ES: Aquestes vistes parcials de Debian s'organitzen en un marc ben definit, garantint així la compatibilitat sense problemes entre les diferents subdistribucions. Totes elles segueixen la planificació general per a la publicació de noves versions. I ja que estan construïdes sobre la mateixa base, es poden fàcilment estendre, completar i personalitzar amb les aplicacions disponibles als repositoris de Debian.

en: <primary>sub-project</primary>
ca-ES: <primary>subprojecte</primary>

en: All the Debian tools operate in this direction: <command>debian-cd</command> has for a long time now allowed the creation of a set of CD-ROMs containing only a pre-selected set of packages; <command>debian-installer</command> is also a modular installer, easily adapted to special needs. <command>APT</command> will install packages from various origins, while guaranteeing the overall consistency of the system.
ca-ES: Totes les eines de Debian funcionen amb això present: <command>debian-cd</command> permet, des de fa molt temps ja, crear conjunts de CD-ROMs contenint només un conjunt preseleccionat de paquets, <command>debian-installer</command> és també un instal·lador modular, fàcilment adaptable a necessitats específiques. <command>APT</command> instal·larà paquets de diferents orígens al temps que garanteix la consistència global del sistema.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Creating a Debian CD-ROM/DVD/USB Image
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> Creació d'una imatge CD-ROM/DVD/USB de Debian

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-cd@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-cd@lists.debian.org</email></secondary>

en: <command>debian-cd</command> creates ISO images of installation media (CD, DVD, Blu-Ray, USB, etc.) ready for use and customizable. Any matter regarding this software is discussed (in English) on the <email>debian-cd@lists.debian.org</email> mailing list. The team is led by Steve McIntyre who is handling official Debian ISO builds.
ca-ES: <command>debian-cd</command> crea imatges ISO per a mitjans d'instal·lació (CD, DVD, Blu-Ray, USB, etc.) llestos per a ser usades i adaptades. Qualsevol assumpte relacionat amb aquest programa es tracta (en anglès) a la llista de correu <email>debian-cd@lists.debian.org</email>. L'equip està liderat per Steve McIntyre que és qui s'encarrega de la generació dels ISO oficials de Debian.

en: As <command>debian-cd</command> has become a quite complex tool, the <emphasis role="pkg">simple-cdd</emphasis> package contains a wrapper around it to easily create customized installation media.
ca-ES: Així que <command>debian-cd</command> ha esdevingut una eina força complexa, el paquet <emphasis role="pkg">simple-cdd</emphasis> conté una eina més simple per fàcilment crear mitjans d'instal·lació fets a mida.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> To each computer, its architecture
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Per a cada ordinador, la seva arquitectura

en: The term “architecture” indicates a type of computer (the most well-known include Mac or PC). Each architecture is differentiated primarily according to its processor, usually incompatible with other processors. These differences in hardware involve varying means of operation, thus requiring that software be compiled specifically for each architecture.
ca-ES: El terme “arquitectura” indica un tipus d'ordinador (entre els més coneguts hi ha Mac o PC). Cada arquitectura es diferencia principalment pel tipus de processador, normalment incompatibles amb altres processadors. Aquestes diferències en el hardware impliquen diferents maneres de funcionar que fan que el programari sigui compilat específicament per a cada arquitectura.

en: <primary>architecture</primary>
ca-ES: <primary>arquitectura</primary>

en: <primary>processor</primary>
ca-ES: <primary>processador</primary>

en: Most software available in Debian is written in portable programming languages: the same source code can be compiled for various architectures. In effect, an executable binary, always compiled for a specific architecture, will not usually function on any of the other architectures.
ca-ES: La majoria del programari disponible a Debian està escrit en llenguatges de programació portables: el mateix codi font es pot compilar per a diferents arquitectures. Així, un binari executable, compilat per a una arquitectura específica, molt probablement no funcionarà en cap altra arquitectura.

en: Remember that each program is created by writing source code; this source code is a text file composed of instructions in a given programming language. Before you can use the software, it is necessary to compile the source code, which means transforming the code into a binary (a series of machine instructions executable by the processor). Each programming language has a specific compiler to execute this operation (for example, <command>gcc</command> for the C programming language).
ca-ES: Cal recordar que cada programa es crea escrivint-ne el codi font; aquest codi és un arxiu de text compost per instruccions escrites en un llenguatge de programació concret. Abans de poder usar el programa cal compilar el codi font, que vol dir transformar el codi en binari (sèries d'instruccions màquina executables pel processador). Cada llenguatge de programació usa un compilador específic per a realitzar aquesta operació (per exemple, el <command>gcc</command> per al llenguatge de programació C).

en: <primary>source code</primary>
ca-ES: <primary>codi font</primary>

en: <primary>binary code</primary>
ca-ES: <primary>codi binari</primary>

en: <primary>compilation</primary>
ca-ES: <primary>compilació</primary>

en: <primary>compiler</primary>
ca-ES: <primary>compilador</primary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Installer
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> L'instal·lador

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-boot@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-boot@lists.debian.org</email></secondary>

en: <command>debian-installer</command> is the name of the Debian installation program. Its modular design allows it to be used in a broad range of installation scenarios. The development work is coordinated on the <email>debian-boot@lists.debian.org</email> mailing list under the direction of Cyril Brulebois.
ca-ES: <command>debian-installer</command> és el nom del programa d'instal·lació de Debian. Un disseny modular permet usar-lo en un ampli rang d'escenaris. La tasca de desenvolupament es coordina a la llista de correu <email>debian-boot@lists.debian.org</email> sota la direcció de Cyril Brulebois.

en: The Quality of Free Software
ca-ES: La qualitat del programari lliure

en: Debian follows all of the principles of Free Software, and its new versions are not released until they are ready. Developers do not work upon a set schedule and don't have to rush to meet an arbitrary deadline. People frequently complain of the long time between Debian's stable releases, but this caution ensures that Debian's legendary reliability is met: long months of testing are indeed necessary for the full distribution to receive the “stable” label.
ca-ES: Debian segueix tots els principis del Programari Lliure, i les noves versions no són publicades fins que no estan llestes. Els desenvolupadors no treballen amb un calendari prefixat i no han d'apressar-se per respondre a terminis arbitraris. La gent sovint es queixen pel molt de temps que passa entre les versions estables de Debian, però aquesta precaució assegura que la llegendària fiabilitat de Debian es manté: llargs mesos de proves són així necessaris perquè la distribució en el seu conjunt rebi l'etiqueta d'"estable".

en: Debian will not compromise on quality: all known critical bugs on key packages are resolved in any new version, even if this requires the initially forecast release date to be pushed back. Optional packages whose critical bugs are not fixed, and thus do not meet the quality requirements, are simply dropped from the stable release.
ca-ES: Debian no comprometrà la qualitat: tots els error crítics coneguts en paquets clau són resolts a cada nova versió, fins i tot si això requereix que la data prevista de publicació s'endarrereixi. Els paquets opcionals que tenen errors crítics pendents de resoldre, i que per tant no assoleixen els requeriments de qualitat, són simplement eliminats de la versió estable.

en: The Legal Framework: A Non-Profit Organization
ca-ES: El Marc Legal: Una Organització Sense Ànim de Lucre

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>organization</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>organització</secondary>

en: Legally speaking, Debian is a project managed by an American not-for-profit, volunteer association. The project has around a thousand <emphasis>Debian developers</emphasis>, but brings together a far greater number of contributors (translators, bug reporters, artists, casual developers, etc.).
ca-ES: Legalment parlant, Debian és un projecte gestionar per una associació nord-americana de voluntaris sense ànim de lucre. El projecte compta amb aproximadament un miler de <emphasis>desenvolupadors Debian</emphasis> però agrupa un nombre molt mes gran de col·laboradors (traductors, informadors d'errors, artistes, desenvolupadors casuals, etc.).

en: To carry its mission to fruition, Debian has a large infrastructure, with many servers connected across the Internet, offered and hosted by many sponsors.
ca-ES: Per dur a bon port la seva missió, Debian disposa d'una infraestructura molt gran, amb molts servidors connectats arreu d'Internet, oferts i hostatjats per molts patrocinadors.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Behind Debian, the SPI association, and local branches
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Al darrere de Debian, l'associació SPI i les seccions locals

en: <primary>Debian France</primary>
ca-ES: <primary>Debian França</primary>

en: Debian doesn't own any server in its own name, since it is only a project within the <emphasis>Software in the Public Interest</emphasis> (<acronym>SPI</acronym>) association, which manages the hardware and financial aspects (donations, purchase of hardware, etc.). Although it was initially created specifically for the Debian project, this association now hosts other free software projects, for example the PostgreSQL database, the Freedesktop.org project for standardization of various parts of modern graphical desktop environments (such as GNOME and KDE Plasma), and the LibreOffice office suite. <ulink type="block" url="https://www.spi-inc.org/" />
ca-ES: Debian no té cap servidor al seu nom, ja que només és un projecte dins de l'associació <emphasis>Software in the Public Interest</emphasis> (<acronym>SPI</acronym>), que n'administra el hardware i els aspectes econòmics (donacions, compra d'equips, etc.). Si bé es va crear específicament per al projecte Debian, aquesta associació ara alberga altres projectes de programari lliure, per exemple la base de dades PostgreSQL, el projecte Freedesktop.org per a l'estandardització de diverses parts dels moderns entorns gràfics d'escriptori (com GNOME i KDE Plasma) i el conjunt ofimàtic LibreOffice. <ulink type="block" url="https://www.spi-inc.org/" />

en: In addition to SPI, various local associations collaborate closely with Debian in order to generate funds for Debian, without centralizing everything in the USA: they are known as “Trusted Organizations” in the Debian jargon. This setup avoids prohibitive international transfer costs, and fits well with the decentralized nature of the project.
ca-ES: A més de l'SPI, diverses associacions locals col·laboren estretament amb Debian per tal de generar finançament per a Debian sense que calgui centralitzar-ho tot als EE.UU: es coneixen com a «Trusted Organizations» («organitzacions de confiança»). D'aquesta manera s'eviten els costos prohibitius de les transferències internacionals, i també encaixa en la natura descentralitzada del projecte.

en: Do not hesitate to join your local association and support the project! <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Treasurer/Organizations" /> <ulink type="block" url="https://france.debian.net/" /> <ulink type="block" url="https://debian.ch/" />
ca-ES: No dubtis a unir-te a la teva associació local para recolzar el projecte! <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Treasurer/Organizations" /> <ulink type="block" url="https://france.debian.net/" /> <ulink type="block" url="https://debian.ch/" />

en: The Foundation Documents
ca-ES: Els documents de la fundació

en: <primary>Foundation Documents</primary>
ca-ES: <primary>documents de fundació</primary>

en: A few years after its initial launch, Debian formalized the principles that it should follow as a free software project. This deliberately activist decision allows orderly and peaceful growth by ensuring that all members progress in the same direction. To become a Debian developer, any candidate must confirm and prove their support and adherence to the principles established in the project's Foundation Documents.
ca-ES: Uns pocs anys després del llançament oficial, Debian va formalitzar els principis que havia de seguir com a projecte de programari lliure. Aquesta decisió deliberadament activista permet un creixement ordenat i pacífic assegurant que tots els membres avancen en la mateixa direcció. Per esdevenir desenvolupador Debian, qualsevol candidat ha de confirmar i demostrar el seu suport i adhesió als principis establerts en els Documents de Fundació.

en: The development process is constantly debated, but these Foundation Documents are widely supported and consensual, and thus rarely change. The Debian constitution also offers other guarantees for their stability: a three-quarter qualified majority is required to approve any amendment.
ca-ES: El procés de desenvolupament està permanentment en debat, però els Documents de Fundació tenen un suport ampli i consensuat, i per això rarament es modifiquen. La constitució de Debian també ofereix altres garanties per a la seva estabilitat: una majoria qualificada de tres quartes parts és requerida per aprovar qualsevol canvi.

en: The Commitment towards Users
ca-ES: El Compromís envers els Usuaris

en: <primary>social contract</primary>
ca-ES: <primary>contracte social</primary>

en: <primary>contract, social</primary>
ca-ES: <primary>social, contracte</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>social contract</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>contracte social</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Social Contract</secondary>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Contracte Social</secondary>

en: The project also has a “social contract”. What place does such a text have in a project only intended for the development of an operating system? It is quite simple: Debian works for its users, and thus, by extension, for society. This contract summarizes the commitments that the project undertakes. Let us study them in greater detail:
ca-ES: El projecte té també un “contracte social”. Quin lloc ocupa un text d'aquesta mena en un projecte pensat només per al desenvolupament d'un sistema operatiu? És molt senzill: Debian treballa per als seus usuaris i, per extensió, per a la societat. Aquest contracte recull els compromisos a què el projecte es compromet. Estudiem-los amb més detall:

en: Debian will remain 100% free.
ca-ES: Debian romandrà lliure al 100%.

en: This is Rule No. 1. Debian is and will remain composed entirely and exclusively of free software. Additionally, all software development within the Debian project, itself, will be free.
ca-ES: Aquesta és la Regla número 1. Debian és i romandrà conformat completa i exclusivament per programari lliure. Addicionalment, tot el programari desenvolupat dins el propi Debian serà lliure.

en: <emphasis>PERSPECTIVE</emphasis> Beyond software
ca-ES: <emphasis>PERSPECTIVA</emphasis> Més enllà del programari

en: The first version of the Debian Social Contract said “Debian Will Remain 100% Free <emphasis>Software</emphasis>”. The disappearance of this last word (with the ratification of Version 1.1 of the contract in April of 2004) indicates the will to achieve freedom, not only in software, but also in the documentation and any other element that Debian wishes to provide within its operating system.
ca-ES: La primera versió del Contracte Social de Debian deia: “Debian romandrà al 100% com a <emphasis>Programari</emphasis> lliure”. La desaparició de la penúltima paraula (amb la ratificació de la versió 1.11 del contracte a l'abril del 2004) mostra el desig d'aconseguir la llibertat, no només en termes de programari, sinó en la documentació i en qualsevol altre element que Debian desitgi oferir amb el seu sistema operatiu.

en: This change, which was only intended as editorial, has, in reality, had numerous consequences, especially with the removal of some problematic documentation. Furthermore, the increasing use of firmware in drivers poses problems: many are non-free, yet they are necessary for proper operation of the corresponding hardware.
ca-ES: Aquest canvi, que només va ser pensat com a editorial, ha tingut, en realitat, nombroses conseqüències, especialment amb l'eliminació d'alguna documentació problemàtica. A més, el creixent ús de firmware en els controladors planteja problemes: molts no són lliures, malgrat que són imprescindibles per al funcionament correcte del hardware corresponent.

en: We will give back to the free software community.
ca-ES: Restituirem a la comunitat del programari lliure.

en: Any improvement contributed by the Debian project to a work integrated in the distribution is sent back to the author of the work (called “upstream”). In general, Debian will cooperate with the community rather than work in isolation.
ca-ES: Qualsevol millor creada pel projecte Debian a un treball integrat a la distribució serà enviat a l'autor del treball («upstream» en anglès). En general, Debian cooperarà amb la comunitat abans que treballar aïlladament.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Upstream author, or Debian developer?
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Autor original («upstream») o desenvolupador Debian?

en: <primary>upstream author</primary>
ca-ES: <primary>autor original</primary>

en: <primary>author, upstream</primary>
ca-ES: <primary>original, autor</primary>

en: <primary>developer</primary><secondary>Debian developer</secondary>
ca-ES: <primary>desenvolupador</primary><secondary>desenvolupador Debian</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Developer</secondary>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>desenvolupador</secondary>

en: <primary>developer</primary><secondary>upstream developers</secondary>
ca-ES: <primary>desenvolupador</primary><secondary>desenvolupadors originals («upstream»)</secondary>

en: The term “upstream author” means the author(s)/developer(s) of a work, those who write and develop it. On the other hand, a “Debian developer” usually uses an existing work to make it into a Debian package - the term “Debian maintainer” is better suited here.
ca-ES: El terme “autor original” («upstream») es refereix als autors o desenvolupadors d'un programa, als que l'escriuen i el desenvolupen. Per altra banda, un “desenvolupador Debian” habitualment usa un programa ja existent per convertir-lo en un paquet Debian - el terme “mantenidor Debian” és més adequat aquí.

en: In practice, there can be overlaps between both roles: the Debian maintainer may write a patch, which benefits all users of the work. In general, Debian encourages those in charge of a package in Debian to get involved in “upstream” development as well (they become, then, contributors, without being confined to the role of simple users of a program). Or the Debian developer creates tools or documentation for the Debian distribution, like packaging helpers (e.g. <emphasis>debhelper</emphasis>) or integration frameworks (e.g. <emphasis>ca-certificates</emphasis>) and becomes an “upstream author” for those creations.
ca-ES: A la pràctica, hi pot haver encavalcaments entre ambdós rols: el manntenidor Debian pot escriure un retoc que beneficiarà a tots els usuaris del programa. En general, Debian anima a aquells qui es fan càrrec d'un paquet a Debian a involucrar-se en el desenvolupament amb l'autor original (per esdevenir, així, contribuïdors, sense quedar confinats en el rol de simples usuaris del programa). O el desenvolupador de Debian crea eines o documentació per a la distribució Debian, com ara ajudants d'empaquetament (p. ex. <emphasis>debhelper</emphasis>) o «frameworks» d'integració (p. ex. <emphasis>ca-certificates</emphasis>) i es converteix en un autor original d'aquestes creacions.

en: We will not hide problems.
ca-ES: No amagarem els problemes.

en: Debian is not perfect, and, there will be new problems to fix every day. Debian will keep its entire bug report database open for public view at all times. Reports that people file on-line will promptly become visible to others.
ca-ES: Debian no és perfecte i, per tant, cada dia hi haurà nous problemes per solucionar. Debian tindrà en tot moment la base de dades d'informes d'error oberta amb accés públic. Els informes que els usuaris registrin seran de seguida visibles per tothom.

en: Our priorities are our users and free software.
ca-ES: Les nostres prioritats són els nostres usuaris i el programari lliure.

en: This commitment is more difficult to define. Debian imposes, thus, a bias when a decision must be made, and will discard an easy solution for the developers that will jeopardize the user experience, opting for a more elegant solution, even if it is more difficult to implement. This means to take into account, as a priority, the interests of the users and free software.
ca-ES: Aquest compromís és més difícil de definir. Debian imposa, per tant, un biaix al moment de prendre una decisió, i descartarà una solució senzilla per als desenvolupadors que posi en risc l'experiència dels usuaris, prioritzant una solució més elegant malgrat que pugui ser més difícil d'implementar. Això implica tenir en compte, com a prioritat, els interessos dels usuaris i del programari lliure.

en: Works that do not meet our free software standards.
ca-ES: Treballs que no assoleixin els nostres estàndards de programari lliure.

en: Debian accepts and understands that users may want to use some non-free programs. That is why the project allows usage of parts of its infrastructure to distribute Debian packages of non-free software that can safely be redistributed.
ca-ES: Debian accepta i entén que els usuaris poden voler usar alguns programes que no són lliures. Aquest és el motiu pel qual el projecte permet l'ús de parts de la seva infraestructura per a distribuir paquets Debian de programari lliure que poden ser legalment redistribuïts.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> For or against the non-free section?
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> A favor o en contra de la secció no lliure («non-free»)?

en: The commitment to maintain a structure to accommodate non-free software (i.e. the “non-free” section, see the sidebar <xref linkend="sidebar.sections" />) is frequently a subject of debate within the Debian community.
ca-ES: El compromís de mantenir una estructura per allotjar el programari no lliure (és a dir, la secció «non-free», veieu el requadre <xref linkend="sidebar.sections" />) és freqüentment motiu de debat en la comunitat Debian.

en: Detractors argue that it turns people away from free software equivalents, and contradicts the principle of serving only the free software cause. Supporters flatly state that most of the non-free packages are “nearly free”, and held back by only one or two annoying restrictions (the most common being the prohibition against commercial usage of the software). By distributing these works in the non-free branch, we indirectly explain to the author that their creation would be better known and more widely used if they could be included in the main section. They are, thus, politely invited to alter their license to serve this purpose.
ca-ES: Els detractors argumenten que això allunya a la gent d 'equivalents fets en programari lliure, i que es contradiu amb el principi de només servir a la causa del programari lliure. Els defensors simplement diuen que la majoria del programari no lliure és «gairebé lliure», i que solen estan limitats per una o dues restriccions molestes (essent la més comuna la prohibició d'usar comercialment el programa). Al distribuir aquests programes a la branca no lliure, indirectament expliquem a l'autor que la seva creació seria més coneguda i més usada si pogués ser inclosa a la secció principal («main»). L'autor és, per tant, convidat amablement a canviar de llicència amb aquest propòsit.

en: After a first and unfruitful attempt in 2004, the complete removal of the non-free section is unlikely to return to the agenda, especially since it contains many useful documents that were moved simply because they did not meet the new requirements for the main section. This is especially the case for certain software documentation files issued by the GNU project (in particular, Emacs and Make). Many modern systems further also require so called “firmware“, small binary files, which are necessary to run specific hardware. Many of these files can also only be found in the non-free section.
ca-ES: Després d'un primer i infructuós intent al 2004, la completa eliminació de la secció no lliure és improbable que torni a l'agenda, especialment degut a què conté documents útils que s'hi van moure atès que no complien els nous requeriments de la secció «main». Això és justament el cas de certa documentació creada pel projecte GNU (Emacs i Make, en particular). Molts sistemes moderns també requereixen l'anomenat «firmware», petits arxius binaris que són necessaris per executar maquinari específic. Molts d'aquests fitxers només es poden trobar a la secció «non-free».

en: The continued existence of the non-free section is a source of occasional friction with the Free Software Foundation, and is the main reason it refuses to officially recommend Debian as an operating system.
ca-ES: La continuada existència de la secció no lliure és, de tant en tant, font de friccions amb la Free Software Foundation, i és la raó bàsica per la qual aquesta refusa de recomanar Debian com a sistema operatiu.

en: The Debian Free Software Guidelines
ca-ES: Les Directrius sobre Programari Lliure de Debian

en: <primary>free software principles</primary>
ca-ES: <primary>principis del programari lliure</primary>

en: <primary>DFSG</primary><seealso>Debian Free Software Guidelines</seealso>
ca-ES: <primary>DFSG</primary><seealso>Directrius sobre Programari Lliure de Debian</seealso>

en: <primary>free</primary><secondary>software</secondary>
ca-ES: <primary>lliure</primary><secondary>programari</secondary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>free software guidelines</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>directrius per al programari lliure</secondary>

en: This reference document defines which software is “free enough” to be included in Debian. If a program's license is in accordance with these principles, it can be included in the main section; on the contrary, and provided that free distribution is permitted, it may be found in the non-free section. The non-free section is not officially part of Debian; it is an added service provided to users. A more detailed explanation of the different parts of the Debian archive can be found in the sidebar <xref linkend="sidebar.sections" />.
ca-ES: Aquest document de referència defineix quin programari és “prou lliure” per a ser inclòs a Debian. Si la llicència d'un programa està d'acord amb aquests principis, podrà ser inclòs a la secció principal; en cas contrari, i sempre que la redistribució estigui permesa, es podrà trobar a la secció no lliure. La secció no lliure no és oficialment part de Debian; és un servei afegit que s'ofereix als usuaris. Es pot trobar una explicació més detallada de les diferents parts de l'arxiu Debian a la barra lateral <xref linkend="sidebar.sections" />.

en: More than a selection criteria for Debian, this text has become an authority on the subject of free software, and has served as the basis for the “Open Source Definition”. Historically, it is therefore one of the first formal definitions of the concept of “free software”.
ca-ES: Més que un criteri de selecció per a Debian, aquest text es va convertir en una autoritat en matèria de programari lliure i va servir de base per a "Definició de Codi Obert" («Open Source Definition»). Històricament és doncs una de les primeres definicions formals del concepte de «programari lliure».

en: The GNU General Public License, the BSD License, and the Artistic License are examples of traditional free licenses that follow the 9 points mentioned in this text. Below you will find the text as it is published on the Debian website. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/social_contract.html#guidelines" />
ca-ES: Les llicències GNU General Public License, BSD License i Artistic License són exemples llicències lliures tradicionals que respecten els nou punts mencionats en aquest text. Tot seguit trobareu el text tal i com està publicat al lloc web de Debian. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/social_contract.html#guidelines" />

en: Free redistribution.
ca-ES: Redistribució lliure.

en: The license of a Debian component may not restrict any party from selling or giving away the software as a component of an aggregate software distribution containing programs from several different sources. The license may not require a royalty or other fee for such sale.
ca-ES: La llicència d'un component de Debian no pot restringir a un tercer el poder vendre o entregar el programa com a part d'una distribució agregada de programari que contingui programes de diverses fonts. La llicència no pot demanar el pagament d'un cànon o taxa per aquesta venda.

en: Source code.
ca-ES: Codi font.

en: The program must include source code, and must allow distribution in source code as well as compiled form.
ca-ES: El programa ha d'incloure el codi font complet, i ha de permetre la distribució tant en forma de codi font com en forma compilada (binària).

en: Derived works.
ca-ES: Treballs derivats.

en: The license must allow modifications and derived works, and must allow them to be distributed under the same terms as the license of the original software.
ca-ES: La llicència ha de permetre modificacions i treballs derivats, i ha de permetre que aquestes es puguin distribuir sota els mateixos termes de la llicència del programa original.

en: Integrity of the author's source code.
ca-ES: Integritat del codi font de l'autor.

en: The license may restrict source code from being distributed in modified form <emphasis>only</emphasis> if the license allows the distribution of “patch files” with the source code for the purpose of modifying the program at build time. The license must explicitly permit distribution of software built from modified source code. The license may require derived works to carry a different name or version number from the original software (<emphasis>This is a compromise. The Debian group encourages all authors not to restrict any files, source or binary, from being modified</emphasis>).
ca-ES: La llicència pot restringir la distribució del codi font de manera modificada <emphasis>només</emphasis> si la llicència permet la distribució de «pedaços» («patch files») juntament amb el codi font amb el propòsit de modificar el programa a l'hora de compilar-lo. La llicència ha de permetre explícitament la distribució del programa a partir del codi font modificat. La llicència pot requerir els treballs derivats a portar un nom o un número de versió diferent del programa original (<emphasis>Això és un compromís. El grup Debian anima a tots els autors a no restringir cap arxiu, sigui font o binari, a ser modificat</emphasis>).

en: No discrimination against persons or groups.
ca-ES: No discriminació contra persones o grups.

en: The license must not discriminate against any person or group of persons.
ca-ES: La llicència no ha de discriminar cap persona o grup de persones.

en: No discrimination against fields of endeavor.
ca-ES: No discriminació en funció del camp d'aplicació.

en: The license must not restrict anyone from making use of the program in a specific field of endeavor. For example, it may not restrict the program from being used in a business, or from being used for genetic research.
ca-ES: La llicència no pot restringir a ningú l'ús del programa en funció del camp d'aplicació. Per exemple, no pot restringir l'ús del programa en una empresa o per a investigació genètica.

en: Distribution of license.
ca-ES: Distribució de la llicència.

en: The rights attached to the program must apply to all to whom the program is redistributed without the need for execution of an additional license by those parties.
ca-ES: Els drets associats al programa s'han d'aplicar a tothom a qui sigui redistribuït el programa, sense necessitat que calgui una llicència addicional per a aquests receptors.

en: License must not be specific to Debian.
ca-ES: La llicència no ha de ser específica per a Debian.

en: The rights attached to the program must not depend on the program being part of a Debian system. If the program is extracted from Debian and used or distributed without Debian but otherwise within the terms of the program's license, all parties to whom the program is redistributed should have the same rights as those that are granted in conjunction with the Debian system.
ca-ES: Els drets associats al programa no han de dependre de què el programa sigui part d'un sistema Debian. Si el programa és separat de Debian i usat o distribuït sense Debian, però mantenint-se dins de les condicions de la llicència, tots aquells a qui sigui redistribuït el programa han de tenir els mateixos drets que els que hi ha quan forma part de Debian.

en: License must not contaminate other software.
ca-ES: La llicència no pot contaminar altres programes.

en: The license must not place restrictions on other software that is distributed along with the licensed software. For example, the license must not insist that all other programs distributed on the same medium must be free software.
ca-ES: La llicència no pot imposar restriccions a altres programes que es distribueixin juntament al programa llicenciat. Per exemple, la llicència no pot insistir en què els altres programes distribuïts pel mateix mitjà hagin de ser programari lliure.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Copyleft
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> «Copyleft»

en: <primary>copyrights</primary>
ca-ES: <primary>drets d'autor</primary>

en: Copyleft is a principle that consists in using copyrights to guarantee the freedom of a work and its derivatives, rather than restrict the rights of uses, as is the case with proprietary software. It is, also, a play of words on the term “copyright”. Richard Stallman discovered the idea when a friend of his, fond of puns, wrote on an envelope addressed to him: “copyleft: all rights reversed”. Copyleft imposes preservation of all initial liberties upon distribution of an original or modified version of a work (usually a program). It is, thus, not possible to distribute a program as proprietary software if it is derived from code from a copyleft released program.
ca-ES: El «copyleft» és un principi que consisteix en usar els drets d'autor («copyright» en anglès) per a garantir la llibertat d'una obra i els seus derivats, en lloc de restringir-ne els drets d'ús, com és el cas del programari propietari. És, també, un joc de paraules amb el terme «copyright». Richard Stallman va descobrir la idea quan un amic seu, aficionat als jocs de paraules, li va escriure en un sobre adreçat a ell: «copyleft: tots els drets capgirats»). El «copyleft» imposa una preservació de totes les llibertats inicials sobre la distribució versió original o modificada d'una obra (normalment un programa). No és, per tant, possible distribuir un programa com a programari propietari si aquest deriva de codi d'un programa publicat com a «copyleft».

en: The most well-known family of copyleft licenses is, of course, the GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>) and its derivatives, the GNU Lesser General Public License (<acronym>LGPL</acronym>), and the GNU Free Documentation License (<acronym>GFDL</acronym>). Sadly, the copyleft licenses are generally incompatible with each other. Consequently, it is best to use only one of them.
ca-ES: La família més coneguda de llicències copyleft és, per descomptat, la GNU General Public License (<acronym>GPL</acronym>) i les seves derivades, la GNU Lesser General Public License (<acronym>LGPL</acronym>), i la GNU Free Documentation License (<acronym>GFDL</acronym>). Malauradament, les llicències copyleft són normalment incompatibles entre si. En conseqüència, és millor usar-ne només una.

en: Example licenses
ca-ES: Exemples de llicències

en: The “GPL”, “BSD”, and “Artistic” licenses are examples of licenses that we consider “free”.
ca-ES: Las llicències «GPL», «BSD» i «Artistic» són exemples de llicències que considerem «lliures».

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Free licenses
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Llicències lliures

en: <primary>license</primary><secondary>BSD</secondary>
ca-ES: <primary>llicència</primary><secondary>BSD</secondary>

en: <primary>BSD license</primary>
ca-ES: <primary>llicència BSD</primary>

en: <primary>license</primary><secondary>GPL</secondary>
ca-ES: <primary>llicència</primary><secondary>GPL</secondary>

en: <primary>GPL</primary><seealso>General Public License</seealso>
ca-ES: <primary>GPL</primary><seealso>Llicència Pública General</seealso>

en: <primary>GNU</primary><secondary>General Public License</secondary>
ca-ES: <primary>GNU</primary><secondary>Llicència Pública General</secondary>

en: <primary>General Public License</primary>
ca-ES: <primary>llicència pública general</primary>

en: <primary>license</primary><secondary>Artistic</secondary>
ca-ES: <primary>llicència</primary><secondary>Artística</secondary>

en: <primary>Artistic license</primary>
ca-ES: <primary>Llicència Artística</primary>

en: The GNU GPL, the BSD license, and the Artistic License all comply with the Debian Free Software Guidelines, even though they are very different.
ca-ES: La llicència GPL de GNU, la llicència BSD i la Llicència Artística compleixen amb les Directrius sobre Programari Lliure de Debian, malgrat que són molt diferents entre si.

en: The GNU GPL, used and promoted by the FSF (Free Software Foundation), is the most common. Its main feature is that it also applies to any derived work that is redistributed: a program incorporating or using GPL code can only be distributed according to its terms. It prohibits, thus, any reuse in a proprietary application. This poses serious problems for the reuse of GPL code in free software incompatible with this license. As such, it is sometimes impossible to link a program published under another free software license with a library distributed under the GPL. On the other hand, this license is very solid in American law: FSF lawyers have participated in the drafting thereof, and have often forced violators to reach an amicable agreement with the FSF without going to court. <ulink type="block" url="https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html" />
ca-ES: La llicència GPL de GNU, usada i promoguda per la FSF (Free Software Foundation), és la més comuna. La seva característica principal és que s'aplica també a qualsevol obra derivada que es redistribueixi: un programa que incorpora o usa codi GPL només pot ser distribuït d'acord amb els mateixos termes. Així doncs, prohibeix qualsevol ús en una aplicació propietària. Aquest fet imposa seriosos problemes per la reutilització de codi GPL en programari lliure incompatible amb aquesta llicència. Així, és de vegades impossible enllaçar un programa publicat sota una altra llicència de programari lliure amb una llibreria distribuïda sota la GPL. Per l'altra banda, és una llicència molt sòlida segons la llei estatunidenca: els advocats de la FSF van participar-ne en la redacció, i sovint a infractors els han forçat a arribar a acords amistosos sense haver d'anar a judici. <ulink type="block" url="https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html" />

en: The BSD license is the least restrictive: everything is permitted, including use of modified BSD code in a proprietary application. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/bsd-license.php" />
ca-ES: La llicència BSD és la menys restrictiva: tot és permès, incloent l'ús de codi BSD modificat en una aplicació propietària. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/bsd-license.php" />

en: Finally, the Artistic License reaches a compromise between these two others: integration of code in a proprietary application is permitted, but any modification must be published. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/artistic-license-2.0.php" />
ca-ES: Finalment, la Llicència Artística arriba a un compromís entre les dues altres: la integració de codi en una aplicació propietària és permesa, però qualsevol modificació ha de ser publicada. <ulink type="block" url="https://www.opensource.org/licenses/artistic-license-2.0.php" />

en: The complete text of these licenses is available in <filename>/usr/share/common-licenses/</filename> on any Debian system (in case of BSD the newer 3-Clause License).
ca-ES: El text complet d'aquestes llicències es pot trobar a <filename>/usr/share/common-licenses/</filename> de qualsevol sistema Debian (en cas de la més recent 3-Clause License de BSD).

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Bruce Perens, a controversial leader
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Bruce Perens, un líder polèmic

en: <primary>Open Source</primary>
ca-ES: <primary>Codi Obert</primary>

en: Bruce Perens was the second leader of the Debian project, just after Ian Murdock. He was very controversial in his dynamic and authoritarian methods. He, nevertheless, remains an important contributor to Debian, to whom Debian is especially indebted for the editing of the famous “Debian Free Software Guidelines” (DFSG), an original idea of Ean Schuessler. Subsequently, Bruce would derive from it the famous “Open Source Definition”, removing all references to Debian from it. <ulink type="block" url="https://opensource.org/" />
ca-ES: Bruce Perens fou el segon líder del projecte Debian, just després d'Ian Murdock. Va ser molt controvertit amb els seus mètodes autoritaris i dinàmics. Ell, malgrat tot, es manté com un contribuïdor important a Debian, a qui sens dubte Debian hi està en deute per l'edició de les famoses "Directrius sobre Programari Lliure de Debian" (DFSG), una idea original d'Ean Schuessler. Posteriorment, Bruce en va derivar la famosa "Definició del Programari Lliure", eliminant-ne totes les referències de Debian que contenia. <ulink type="block" url="https://opensource.org/" />

en: His departure from the project was quite emotional, but Bruce has remained strongly attached to Debian, since he continues to promote this distribution in political and economic spheres. He still sporadically appears on the e-mail lists to give his advice and present his latest initiatives in favor of Debian.
ca-ES: La seva del sortida del projecte va fou força emocional, però Bruce ha estat sempre estretament lligat a Debian, ja que continua promocionant la distribució en àmbits polítics i econòmics. Encara apareix esporàdicament a les llistes de correu per oferir el seu consell i presentar les seves darreres iniciatives en favor de Debian.

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>codenames</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>noms en codi</secondary>

en: <primary>codename</primary>
ca-ES: <primary>nom en codi</primary>

en: <primary>name</primary><secondary>codename</secondary>
ca-ES: <primary>nom</primary><secondary>nom en codi</secondary>

en: Last anecdotal point, it was Bruce who was responsible for inspiring the different “codenames” for Debian versions (1.1 — <emphasis role="distribution">Rex</emphasis>, 1.2 — <emphasis role="distribution">Buzz</emphasis>, 1.3 — <emphasis role="distribution">Bo</emphasis>, 2.0 — <emphasis role="distribution">Hamm</emphasis>, 2.1 — <emphasis role="distribution">Slink</emphasis>, 2.2 — <emphasis role="distribution">Potato</emphasis>, 3.0 — <emphasis role="distribution">Woody</emphasis>, 3.1 — <emphasis role="distribution">Sarge</emphasis>, 4.0 — <emphasis role="distribution">Etch</emphasis>, 5.0 — <emphasis role="distribution">Lenny</emphasis>, 6.0 — <emphasis role="distribution">Squeeze</emphasis>, 7 — <emphasis role="distribution">Wheezy</emphasis>, 8 — <emphasis role="distribution">Jessie</emphasis>, 9 — <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, 10 — <emphasis role="distribution">Buster</emphasis>, 11 — <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>, 12 (not released yet) — <emphasis role="distribution">Bookworm</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> — <emphasis role="distribution">Sid</emphasis>). They are taken from the names of characters in the Toy Story movie. This animated film entirely composed of computer graphics was produced by Pixar Studios, with whom Bruce was employed at the time that he led the Debian project. The name “Sid” holds particular status, since it will eternally be associated with the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> branch. In the film, this character was the neighbor's child who always broke toys — so beware of getting too close to <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>. Otherwise, <emphasis role="distribution">Sid</emphasis> is also an acronym for “Still In Development”.
ca-ES: Com a darrera anècdota, fou Bruce el responsable d'inspirar els diferents noms en codi ("codenames") per a les versions de Debian (1.1 — <emphasis role="distribution">Rex</emphasis>, 1.2 — <emphasis role="distribution">Buzz</emphasis>, 1.3 — <emphasis role="distribution">Bo</emphasis>, 2.0 — <emphasis role="distribution">Hamm</emphasis>, 2.1 — <emphasis role="distribution">Slink</emphasis>, 2.2 — <emphasis role="distribution">Potato</emphasis>, 3.0 — <emphasis role="distribution">Woody</emphasis>, 3.1 — <emphasis role="distribution">Sarge</emphasis>, 4.0 — <emphasis role="distribution">Etch</emphasis>, 5.0 — <emphasis role="distribution">Lenny</emphasis>, 6.0 — <emphasis role="distribution">Squeeze</emphasis>, 7 — <emphasis role="distribution">Wheezy</emphasis>, 8 — <emphasis role="distribution">Jessie</emphasis>, 9 — <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, 10 — <emphasis role="distribution">Buster</emphasis>, 11 — <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>, 12 (no publicada encara) — <emphasis role="distribution">Bookworm</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> — <emphasis role="distribution">Sid</emphasis>). Estan basats en els noms dels personatges de la pel·lícula Toy Story. Aquest film animat creat exclusivament amb gràfics fets per ordinador fou produïda per Pixar Studios, per qui Bruce treballava en aquells temps en què liderava el projecte Debian. El nom "Sid" té un estatus particular, ja que eternament serà associat amb la branca <emphasis role="distribution">inestable</emphasis>. A la pel·lícula, aquest era el personatge del fill del veí que sempre trencava les joguines - així doncs vés amb compte de no apropar-te massa a <emphasis role="distribution">inestable</emphasis>. D'altra banda, <emphasis role="distribution">Sid</emphasis> és també un acrònim per "encara en desenvolupament" («Still In Development»).

en: The Inner Workings of the Debian Project
ca-ES: El funcionament intern del projecte Debian

en: <primary>operations, internal</primary>
ca-ES: <primary>intern, funcionament</primary>

en: <primary>organization, internal</primary>
ca-ES: <primary>interna, organització</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>operations</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>operacions</secondary>

en: The abundant end results produced by the Debian project derive simultaneously from the work on the infrastructure performed by experienced Debian developers, from the individual or collective work of developers on Debian packages, and from user feedback.
ca-ES: Els abundants resultats finals produïts pel projecte Debian deriven simultàniament del tasca en la infraestructura realitzada per desenvolupadors Debian experimentats, de la feina individual o col·lectiva dels desenvolupadors en els paquets Debian, i de la resposta dels usuaris.

en: The Debian Developers
ca-ES: Els desenvolupadors Debian

en: <primary>developers</primary><secondary>Debian developers</secondary>
ca-ES: <primary>desenvolupadors</primary><secondary>desenvolupadors Debiam</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Developer</secondary><seealso>DD</seealso>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Mantenidor</secondary><seealso>DD</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>developers</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>desenvolupadors</secondary>

en: Debian developers have various responsibilities, and as official project members, they have great influence on the direction the project takes. A Debian developer is generally responsible for at least one package, but according to their available time and desire, they are free to become involved in numerous teams and projects, thus acquiring more responsibilities within the project. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/people" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/intro/organization" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams" />
ca-ES: Els desenvolupadors Debian tenen diverses responsabilitats i, com a membres oficials del projecte, exerceixen una gran influència en la direcció que pren el projecte. Un desenvolupador Debian és, en general, responsable d'un paquet com a mínim, però d'acord amb el seu temps disponible i voluntat, és lliure d'involucrar-se en nombrosos equips i projectes, adquirint així més responsabilitats dins el projecte. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/people" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/intro/organization" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams" />

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Developer's database
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis>Base de dades de desenvolupadors

en: <primary>developer</primary><secondary>developer's database</secondary>
ca-ES: <primary>desenvolupador</primary><secondary>base de dades de desenvolupadors</secondary>

en: <primary>database</primary><secondary>developer's database</secondary>
ca-ES: <primary>base de dades</primary><secondary>base de dades de desenvolupadors</secondary>

en: Debian has a database including all developers registered with the project, and their relevant information (address, telephone, geographical coordinates such as longitude and latitude, etc.). Some of the information (first and last name, country, username within the project, IRC username, GnuPG key, etc.) is public and available on the Web. <ulink type="block" url="https://db.debian.org/" />
ca-ES: Debian té una base de dades que inclou tots els desenvolupadors registrats al projecte amb informació rellevant d'ells (adreça, telèfon, coordenades geogràfiques com a longitud i la latitud, etc.). Part d'aquesta informació (nom i cognom, país, nom d'usuari usat al projecte, usuari d'IRC, clau GnuPG, etc.) és pública i està disponible a la web. <ulink type="block" url="https://db.debian.org/" />

en: The geographical coordinates allow the creation of a map locating all of the developers around the globe. Debian is truly an international project: its developers can be found on all continents, although the majority are in “Western countries”.
ca-ES: Les coordenades geogràfiques permeten la creació d'un mapa ubicant a tots els desenvolupadors al món. Debian és realment un projecte internacional: a tots els continents es poden trobar desenvolupadors seus, tot i que la majoria estan als "països occidentals".

en: World-wide distribution of Debian developers
ca-ES: Distribució mundial dels desenvolupadors de Debian

en: <primary>world-wide distribution</primary>
ca-ES: <primary>distribució mundial</primary>

en: Package maintenance is a relatively regimented activity, very documented or even regulated. It must, in effect, comply with all the standards established by the <emphasis>Debian Policy</emphasis>. Fortunately, there are many tools that facilitate the maintainer's work. The developer can, thus, focus on the specifics of their package and on more complex tasks, such as squashing bugs. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/" />
ca-ES: El manteniment de paquets és una activitat relativament pautada, molt documentada o fins i tot regulada. De fet, ha de complir amb tots els estàndards establerts per la <emphasis>Normativa Debian</emphasis>. Afortunadament, hi ha moltes eines que faciliten la tasca del mantenidor. El desenvolupador pot, així centrar-se en les especificitats del seu paquet i en tasques més complexes, com ara l'eliminació d'errors. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/" />

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Package maintenance, the developer's work
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis>Manteniments de paquets, la tasca del desenvolupador

en: <primary>maintenance, package</primary>
ca-ES: <primary>manteniment, paquet</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>maintenance</secondary>
ca-ES: <primary>paquet</primary><secondary>manteniment de paquets</secondary>

en: <primary>developer</primary><secondary>package maintenance</secondary>
ca-ES: <primary>desenvolupador</primary><secondary>manteniment de paquets</secondary>

en: Maintaining a package entails, first, “packaging” a software. Specifically, this means to define the means of installation so that, once installed, this software will operate and comply with the rules that the Debian project sets for itself. The result of this operation is saved in a <filename>.deb</filename> file. Effective installation of the program will then require nothing more than extraction of this compressed archive and execution of some pre-installation or post-installation scripts contained therein.
ca-ES: El mantenir un paquet implica, primer, l'“empaquetar” un programari. Específicament, això significa definir els mitjans d'instal·lació de manera que, un cop instal·lat, el programari operarà i complirà les regles que el projecte Debian fixa per a si mateix. El resultat d'aquesta operació és desat en un arxiu <filename>.deb</filename>. La instal·lació efectiva del paquet llavors requerirà res més que l'extracció d'aquest arxiu comprimit i l'execució d'alguna mena d'scripts de preinstal·lació i postinstal·lació que també conté.

en: After this initial phase, the maintenance cycle truly begins: preparing updates to follow the latest version of the Debian Policy, fixing bugs reported by users, and including new “upstream” versions of the program which naturally continues to develop simultaneously. For instance, at the time of the initial packaging, a program was at version 1.2.3. After some months of development, the original authors release a new stable version, numbered 1.4.0. At this point, the Debian package maintainer should update the package, so that users can benefit from its latest stable version.
ca-ES: Passada aquesta fase inicial, el cicle real del manteniment comença: preparar les actualitzacions per a adaptar-se a la darrera versió de la Normativa Debian, corregir errors detectats pels usuaris, i incloure les noves versions del programa que, naturalment, continua essent desenvolupat de manera simultània. Per exemple, en el moment de l'empaquetat inicial, un programa estava a la versió 1.2.3. Passats alguns mesos de desenvolupament, els autors originals publiquen una nova versió estava, numerada 1.4.0. En aquest punt, el mantenidor del paquet Debian hauria d'actualitzar el paquet per tal que els usuaris puguin beneficiar-se de la més recent versió estable.

en: <primary>Debian</primary><secondary>Policy</secondary>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Normativa</secondary>

en: <primary>policy</primary>
ca-ES: <primary>normativa</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>policy</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>normativa</secondary>

en: The Policy, an essential element of the Debian Project, establishes the norms ensuring both the quality of the packages and perfect interoperability of the distribution. Thanks to this Policy, Debian remains consistent despite its gigantic size. This Policy is not fixed in stone, but continuously evolves thanks to proposals formulated on the <email>debian-policy@lists.debian.org</email> mailing list. Amendments that are agreed upon by all interested parties are accepted and applied to the text by a small group of maintainers who have no editorial responsibility (they only include the modifications agreed upon by the Debian developers that are members of the above-mentioned list). You can read current amendment proposals on the bug tracking system: <ulink type="block" url="https://bugs.debian.org/debian-policy" />
ca-ES: La Normativa, un element essencial del Projecte Debian, estableix les normes per assegurar tant la qualitat dels paquets com la perfecta interoperatibilitat de la distribució. Gràcies a aquesta Normativa, Debian roman consistent malgrat la seva mida gegantina. Aquest Normativa no està escrita en pedra, sinó que evoluciona contínuament gràcies a les propostes formulades a la llista de correu <email>debian-policy@lists.debian.org</email>. Les esmenes que són acordades per totes les parts interessades són acceptades i aplicades al text per un petit grup de mantenidors que no tenen responsabilitat editorial (ells només inclouen les modificacions acordades pels desenvolupadors Debian que són membres de l'abans citada llista. Pots llegir les propostes de modificació en curs al sistema de seguiment d'errors: <ulink type="block" url="https://bugs.debian.org/debian-policy" />

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Policy editorial process
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Procés editorial de la normativa

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-policy@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-policy@lists.debian.org</email></secondary>

en: Anyone can propose an amendment to the Debian Policy by submitting a bug report with a severity level of “wishlist” against the <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis> package. The process that then starts is documented in <ulink url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/ap-process.html" />: if it is acknowledged that the problem must be resolved by creating a new rule in the Debian Policy, a discussion begins on the <email>debian-policy@lists.debian.org</email> mailing list until consensus is reached and a proposal issued. Someone then drafts a desired amendment and submits it for approval (in the form of a patch to review). As soon as two other developers approve the fact that the proposed amendment reflects the consensus reached in the previous discussion (they “second” it), the proposal can be included in the official document by one of the <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis> package maintainers. If the process fails at one of these stages, the maintainers close the bug, classifying the proposal as rejected.
ca-ES: Tothom pot proposar una esmena a la Normativa Debian enviant un informe d'error amb un nivell de severitat de «wishlist» (desig) sobre el paquet <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis>. El procés que en aquest moment s'activa està documentat a <ulink url="https://www.debian.org/doc/debian-policy/ap-process.html" />: si s'accepta que el problema ha de ser resolt creant una nova regla a la Normativa Debian, s'inicia una discussió a la llista <email>debian-policy@lists.debian.org</email> fins que s'arriba a un consens i a una proposta emesa. Algú llavors redacta un esborrany d'esmena de canvi i l'envia per a la seva aprovació (en forma de retoc per a revisar). Tant bon punt dos altres desenvolupadors aproven el fer que l'esmena proposada reflecteix el consens assolit en la discussió prèvia (ells secunden la proposta), la proposta pot ser ja inclosa al document oficial per part d'un dels mantenidors del paquet <emphasis role="pkg">debian-policy</emphasis>. Si el procés falla en alguna d'aquestes etapes, els mantenidors tanquen l'error classificant la proposta com a rebutjada.

en: <emphasis>DEBIAN POLICY</emphasis> The documentation
ca-ES: <emphasis>NORMATIVA DEBIAN</emphasis> La documentació

en: <primary>documentation</primary><secondary>location</secondary>
ca-ES: <primary>documentació</primary><secondary>ubicació</secondary>

en: <primary>location of the documentation</primary>
ca-ES: <primary>ubicació de la documentació</primary>

en: Documentation for each package is stored in <filename>/usr/share/doc/<replaceable>package</replaceable>/</filename>. This directory often contains a <filename>README.Debian</filename> file describing the Debian specific adjustments made by the package maintainer. It is, thus, wise to read this file prior to any configuration, in order to benefit from their experience. We also find a <filename>changelog.Debian.gz</filename> file describing the changes made from one version to the next by the Debian maintainer. This is not to be confused with the <filename>changelog.gz</filename> file (or equivalent), which describes the changes made by the upstream developers. The <filename>copyright</filename> file includes information about the authors and the license covering the software. Finally, we may also find a file named <filename>NEWS.Debian.gz</filename>, which allows the Debian developer to communicate important information regarding updates; if <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis> is installed, then these messages are automatically displayed. All other files are specific to the software in question. We especially would like to point out the <filename>examples</filename> sub-directory, which frequently contains examples of configuration files.
ca-ES: La documentació de cada paquet es desa a <filename>/usr/share/doc/<replaceable>paquet</replaceable>/</filename>. Aquest directori sovint conté un arxiu <filename>README.Debian</filename> on es descriuen els ajustos específics per a Debian fets pel mantenidor del paquet. És, per tant, recomanable llegir aquest arxiu abans de fer cap configuració per tal de beneficiar-se de la seva experiència. També trobem un arxiu <filename>changelog.Debian.gz</filename> descrivint els canvis fets d'una versió a una altra per part del mantenidor de Debian. Això no s'ha de confondre amb l'arxiu <filename>changelog.gz</filename> (o equivalent) que descriu els canvis realitzats pels desenvolupadors originals. L'arxiu <filename>copyright</filename> inclou informació sobre els autors i la llicència associada al programa. Finalment, potser també podrem trobar un arxiu anomenat <filename>NEWS.Debian.gz</filename> que permet al desenvolupador Debian comunicar informació important sobre les actualizacions; si <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis> està instal·lat, llavors aquests missatges són mostrats automàticament. Tots els altres arxius són específics del programa en qüestió. Voldríem assenyalar especialment el subdirectori <filename>examples</filename>, que sovint conté exemples d'arxius de configuració.

en: The Policy provides considerable coverage of the technical aspects of packaging. The size of the project also raises organizational problems; these are dealt with by the Debian Constitution, which establishes a structure and means for decision making. In other words, a formal governance system.
ca-ES: La Normativa ofereix una considerable quantitat de detall dels aspectes tècnics de l'empaquetat. La mida del projecte també genera problemes organitzatius; aquests són tractats per la Constitució de Debian, que estableix una estructura i mitjans per a la presa de decicions. En altres paraules: un sistema formal de governança.

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>constitution</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>constitució</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Constitution</secondary>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Constitució</secondary>

en: <primary>constitution</primary>
ca-ES: <primary>constitució</primary>

en: <primary>leader</primary><secondary>role</secondary>
ca-ES: <primary>líder</primary><secondary>rol</secondary>

en: <primary>leader</primary><secondary>election</secondary>
ca-ES: <primary>líder</primary><secondary>elecció</secondary>

en: <primary>leader</primary><see>DPL</see>
ca-ES: <primary>líder</primary><see>DPL</see>

en: This constitution defines a certain number of roles and positions, plus responsibilities and authorities for each. It is particularly worth noting that Debian developers always have ultimate decision making authority by a vote of general resolution, wherein a qualified majority of three quarters (75%) of votes is required for significant alterations to be made (such as those with an impact on the Foundation Documents). However, developers annually elect a “leader” to represent them in meetings, and ensure internal coordination between varying teams. This election is always a period of intense discussions. The Debian Project leader's (<acronym>DPL</acronym>) role is not formally defined by any document: candidates for this post usually propose their own definition of the position. In practice, the leader's roles include serving as a representative to the media, coordinating between “internal” teams, and providing overall guidance to the project, within which the developers can relate: the views of the DPL are implicitly approved by the majority of project members.
ca-ES: Aquesta constitució defineix un seguit de rols i càrrecs, a més de responsabilitats i atribucions de cadascun. És particularment important adonar-se que els desenvolupadors de Debian sempre tenen l'autoritat per prendre la darrera decisió votant en una resolució general, on una majoria qualificada de tres quarts (75%) dels vots és requerida per a fer alteracions significatives (com les que tinguin impacte en els Documents de la Fundació). Amb tot, els desenvolupadors cada any elegeixen un «líder» per representar-los en reunions, i assegurar la coordinació interna entre els diferents equips. Aquesta elecció és sempre un període de discussions intenses. El rol de líder del Projecte Debian (<acronym>DPL</acronym>) no és definit formalment per cap document: els candidats al lloc normalment proposen la pròpia definició del càrrec. A la pràctica, els rols del líder inclouen el ser el representant davant dels mitjans de comunicació, coordinar els equips “interns”, i oferir un guiatge general al projecte, amb el que els desenvolupadors poden adherir-s'hi: els punts de vista del DPL són aprovats implícitament per la majoria dels membres del projecte.

en: <primary>Debian</primary><secondary>Project Leader</secondary><seealso>DPL</seealso>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Líder del projecte</secondary><seealso>DPL</seealso>

en: <primary>DPL</primary><seealso>Debian Project Leader</seealso>
ca-ES: <primary>DPL</primary><seealso>Líder del projecte Debian</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>leader</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>líder</secondary>

en: Specifically, the leader has real authority; their vote resolves tie votes; they can make any decision which is not already under the authority of someone else and can delegate part of their responsibilities.
ca-ES: Específicament, el líder té autoritat real: el seu vot desfà empats, pot prendre qualsevol decisió que no estigui assignada a l'autoritat d'algú altre i pot delegar part de les seves responsabilitats.

en: Since its inception, the project has been successively led by Ian Murdock, Bruce Perens, Ian Jackson, Wichert Akkerman, Ben Collins, Bdale Garbee, Martin Michlmayr, Branden Robinson, Anthony Towns, Sam Hocevar, Steve McIntyre, Stefano Zacchiroli, Lucas Nussbaum, Neill McGovern, Mehdi Dogguy, Chris Lamb, Sam Hartman, and Jonathan Carter.
ca-ES: Des de la creació, el projecte ha estat liderat successivament per Ian Murdock, Bruce Perens, Ian Jackson, Wichert Akkerman, Ben Collins, Bdale Garbee, Martin Michlmayr, Branden Robinson, Anthony Towns, Sam Hocevar, Steve McIntyre, Stefano Zacchiroli, Lucas Nussbaum, Neill McGovern, Mehdi Dogguy, Chris Lamb, Sam Hartman i Jonathan Carter.

en: <primary>Technical Committee</primary><seealso>TC</seealso>
ca-ES: <primary>Comitè Tècnic</primary><seealso>TC</seealso>

en: <primary>TC</primary><seealso>Technical Committee</seealso>
ca-ES: <primary>TC</primary><seealso>Comitè Tècnic</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>technical committee</secondary>
ca-ES: <primary>Debian Project</primary><secondary>comitè tècnic</secondary>

en: The constitution also defines a “technical committee”. This committee's essential role is to decide on technical matters when the developers involved have not reached an agreement between themselves. Otherwise, this committee plays an advisory role for any developer who fails to make a decision for which they are responsible. It is important to note that they only get involved when invited to do so by one of the parties in question.
ca-ES: La constitució també defineix un «comitè tècnic». El rol essencial d'aquest comitè és decidir sobre aspectes tècnics quan desenvolupadors no arriben a un acord entre ells. Altrament, aquest comitè pren un rol consultiu per a qualsevol desenvolupador que no pren una decisió per a la qual és responsable. És important fixar-se que només s'involucra quan és cridat a fer-ho per alguna de les parts en qüestió.

en: <primary>the project secretary</primary>
ca-ES: <primary>el secretari del projecte</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>secretary</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>secretari</secondary>

en: Finally, the constitution defines the position of “project secretary”, who is in charge of the organization of votes related to the various elections and general resolutions.
ca-ES: Finalment, la constitució defineix el càrrec de «secretario del proyecto», que està a càrrec de l'organització de les votacions relacionades amb les vàries eleccions i resolucions generals.

en: <primary>general resolution</primary>
ca-ES: <primary>resolució general</primary>

en: <primary>GR</primary><seealso>general resolution</seealso>
ca-ES: <primary>GR</primary><seealso>resolució general</seealso>

en: <primary>vote</primary>
ca-ES: <primary>vot</primary>

en: The “general resolution” (<acronym>GR</acronym>) procedure is fully detailed in the constitution, from the initial discussion period to the final counting of votes. The most interesting aspect of that process is that when it comes to an actual vote, developers have to rank the different ballot options between them and the winner is selected with a <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Condorcet_method">Condorcet method</ulink> (more specifically, the Schulze method). For further details see: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/constitution" />
ca-ES: El procés de “resolució general” (<acronym>GR</acronym> o «general resolution» en anglès) està completament detallat a la constitució, des del període inicial de discussió fins al recompte final dels vots. L'aspecte més interessant del procés és a l'hora de votar: els desenvolupadors han d'ordenar les diferents opcions de vot entre elles, i el guanyador és triat amb el <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Condorcet_method">mètode Condorcet</ulink> (més específicament, el mètode Schulze). Per a més detalls veieu: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/constitution" />

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Flamewar, the discussion that catches fire
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> «Flamewar»: quan la discussió encén guspires

en: <primary>heated debate</primary>
ca-ES: <primary>debat encès</primary>

en: A “flamewar” is an exceedingly impassioned debate, which frequently ends up with people attacking each other once all reasonable argumentation has been exhausted on both sides. Certain themes are more frequently subject to polemics than others (the choice of text editor, “do you prefer <command>vi</command> or <command>emacs</command>?”, is an old favorite). The matters often provoke very rapid e-mail exchanges due to the sheer number of people with an opinion on the matter (everyone) and the very personal nature of such questions.
ca-ES: Un «flamewar» és una discussió massa apassionada que freqüentment acaba amb els involucrats atacant-se entre ells un cop s'han exhaurit tots els arguments en ambdós costats. Certs temes són més subjectes a polèmiques que d'altres (la tria d'un editor de text «prefereixes <command>vi</command> or <command>emacs</command>?» és un antic favorit). Aquests assumptes sovint provoquen un intercanvi ràpid de correus degut al gran nombre de persones que tenen opinió al respecte (tothom) i a la naturalesa molt particular d'aquestes qüestions.

en: Nothing particularly useful generally comes from such discussions; the general recommendation is to stay out of such debates, and maybe rapidly skim through their content, since reading them in full would be too time-consuming.
ca-ES: Generalment no en surt res de particularment útil d'aquestes discussions; la recomanació general és apartar-se d'aquests debats, i potser llegir ràpidament i de perfil el seu contingut, ja que llegir-los amb atenció requeriria massa temps.

en: Even if this constitution establishes a semblance of democracy, the daily reality is quite different: Debian naturally follows the free software rules of the do-ocracy: the one who does things gets to decide how to do them. A lot of time can be wasted debating the respective merits of various ways to approach a problem; the chosen solution will be the first one that is both functional and satisfying… which will come out of the time that a competent person put into it.
ca-ES: Tot i que la constitució estableix una semblança de democràcia, la realitat del dia a dia és molt diferent: Debian segueix de manera natural les regles del programari lliure de la «do-ocracia» (el govern dels que fan, «do» en anglès): aquell que fa les coses és qui decideix com fer-les. Molt temps es pot perdre debatent els respectius mèrits de les diferents maneres d'afrontar un problema: la solució triara serà la primera que sigui alhora funcional i satisfactòria... que sortirà del temps que una persona competent hi ha dedicat.

en: This is the only way to earn one's stripes: do something useful and show that one has worked well. Many Debian “administrative” teams operate by co-optation, preferring volunteers who have already effectively contributed and proved their competence. The public nature of the work of those teams makes it possible for new contributors to observe and start helping without any special privilege. This is why Debian is often described as a “meritocracy”.
ca-ES: Aquesta és l'única manera de guanyar-se medalles: fes quelcom útil i ensenya que funciona bé. Molts equips «administratius» a Debian operen per cooptació, preferint voluntaris que ja han contribuït i demostrat la seva competència. La naturalesa pública de la feina d'aquesta equips fa possible als nous contribuïdors l'observar i començar a ajudar sense caler cap privilegi especial. És per això que Debian és sovint descrit com una «meritocràcia».

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Meritocracy, the reign of knowledge
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Meritocràcia, el regnat del coneixement

en: <primary>meritocracy</primary>
ca-ES: <primary>meritocràcia</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>meritocracy</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>meritocràcia</secondary>

en: Meritocracy is a form of government in which authority is exercised by those with the greatest merit. For Debian, merit is a measure of competence, which is, itself, assessed by observation of past actions by one or more others within the project (Stefano Zacchiroli, a former project leader, speaks of “do-ocracy”, meaning “power to those who get things done”). Their simple existence proves a certain level of competence; their achievements generally being free software, with available source code, which can be easily reviewed by peers to assess their quality.
ca-ES: Meritocràcia és una forma de govern en què l'autoritat és exercida per aquells amb més mèrits. A Debian, és el mèrit és una mesura de la competència que és, en si, avaluada per l'observació d'accions passades per un o més altres dins el projecte (Stefano Zacchiroli, un exlíder del projecte, parla de «do-ocracy» en el sentit del “poder per a aquells qui fan les coses”). La seva simple existència demostra un cert nivell de competència; els seus èxits són generalment programari lliure, amb el codi font disponible, que pot ser fàcilment revisat per d'altres per avaluar-ne la qualitat.

en: This effective operational method guarantees the quality of contributors in the “key” Debian teams. This method is by no means perfect and occasionally there are those who do not accept this way of operating. The selection of developers accepted in the teams may appear a bit arbitrary, or even unfair. Furthermore, not everybody has the same definition of the service expected from these teams. For some, it is unacceptable to have to wait eight days for inclusion of a new Debian package, while others will wait patiently for three weeks without a problem. As such, there are regular complaints from the disgruntled about the “quality of service” from some teams.
ca-ES: Aquesta manera d'operar és efectiva i garanteix la qualitat dels contribuïdors en els equips «clau» de Debian. Aquest mètode no és perfecte i ocasionalment hi ha qui no accepta aquesta manera de funcionar. La selecció dels desenvolupadors acceptats als equips pot semblar una mica arbitrària, o fins i tot injusta. I encara més: no tothom té la mateixa definició del servei esperat per aquests equips. Per alguns, és inacceptable haver d'esperar vuit dies per a la inclusió d'un nou paquet Debian, mentre que d'altres esperaran pacientment durant tres setmanes sense problema. Per això, hi ha queixes regularment per part dels descontents sobre la «qualitat de servei» d'alguns equips.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Integration of new maintainers
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Integració de nous desenvolupadors

en: <primary>maintainer</primary><secondary>new maintainer</secondary>
ca-ES: <primary>mantenidor</primary><secondary>nou mantenidor</secondary>

en: <primary>New Maintainer</primary><seealso>NM</seealso>
ca-ES: <primary>Nou mantenidor</primary><seealso>NM</seealso>

en: <primary>NM</primary><seealso>New Maintainer</seealso>
ca-ES: <primary>NM</primary><seealso>Nou mantenidor</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>new maintainer</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>nou mantenidor</secondary>

en: The team in charge of admitting new developers is the most regularly criticized. One must acknowledge that, throughout the years, the Debian project has become more and more demanding of the developers that it will accept. Some people may see some injustice in that, but we must confess that what were only little challenges at the beginning have become much greater in a community of over 1,000 people, when it comes to ensuring the quality and integrity of everything that Debian produces for its users.
ca-ES: L'equip encarregat d'admetre nous desenvolupadors és el criticat més sovint. Un ha de reconèixer que, amb el pas dels anys, el projecte Debian ha esdevingut més i més exigent amb els desenvolupadors que acceptarà. Alguns hi veuen certa injustícia, però hem de confessar que el que eren petits reptes al principi han esdevingut molt més grans en una comunitat de més de mil persones quan es tracta d'assegurar la qualitat i integritat de tot el que Debian produeix per als seus usuaris.

en: <primary>DAM</primary><seealso>Debian Account Managers</seealso>
ca-ES: <primary>DAM</primary><seealso>Administradors de comptes de Debian</seealso>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Account Managers</secondary><seealso>DAM</seealso>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Administradors de comptes</secondary><seealso>DAM</seealso>

en: Furthermore, the acceptance procedure is concluded by review of the candidacy by a small team, the Debian Account Managers. These managers are, thus, particularly exposed to criticism, since they have final say in the inclusion or rejection of a volunteer within the Debian developers community. In practice, sometimes they must delay the acceptance of a person until they have learned more about the operations of the project. One can, of course, contribute to Debian before being accepted as an official developer, by being sponsored by current developers.
ca-ES: Finalment, el procés d'acceptació conclou amb la revisió de la candidatura per part d'un petit equip, els «Administradores de comptes de Debian» («DAM» n'és l'acrònim en anglès). Aquests administradors estan, per tant, exposats a la crítica ja que ells tenen la darrera paraula en l'acceptació o el rebuig d'un voluntari a la comunitat de desenvolupadors de Debian. A la pràctica, de vegades ells han de endarrerir l'acceptació d'una persona fins que aquesta ha après més sobre l'operativa del projecte. Un pot, és clar, contribuir a Debian abans de ser acceptat oficialment com a desenvolupador, si és recomanat per desenvolupadors actuals.

en: The Active Role of Users
ca-ES: El paper actiu dels usuaris

en: One might wonder if it is relevant to mention the users among those who work within the Debian project, but the answer is a definite yes: they play a critical role in the project. Far from being “passive”, some users run development versions of Debian and regularly file bug reports to indicate problems. Others go even further and submit ideas for improvements, by filing a bug report with a severity level of “wishlist”, or even submit corrections to the source code, called “patches” (see <xref linkend="sect.patch" />).
ca-ES: Hom es pot preguntar si és rellevant mencionar els usuaris entre aquells que treballen dins del projecte Debian, però la resposta és clarament que sí: ells juguen un paper crític al projecte. Lluny de ser "passius", alguns usuaris usen versions de Debian en desenvolupament i regularment registren informes d'error per indicar problemes. Altres fins i tot van més enllà i envien idees per a millores mitjançant un registre d'error amb un nivell de criticitat de "wishlist", o fins i tot enviant correccions al codi font anomenades pedaços ("patches" en anglès) (veieu <xref linkend="sect.patch" />).

en: Reporting bugs
ca-ES: Informant errors

en: <primary>system</primary><secondary>Bug Tracking System</secondary>
ca-ES: <primary>sistema</primary><secondary>sistema de seguiment d'errors</secondary>

en: <primary>bug</primary><secondary>tracker</secondary>
ca-ES: <primary>error</primary><secondary>seguiment</secondary>

en: <primary>BTS</primary><seealso>Bug Tracking System</seealso>
ca-ES: <primary>BTS</primary><seealso>Sistema de seguiment d'errors</seealso>

en: <primary>Bug Tracking System</primary>
ca-ES: <primary>sistema de seguiment d'errors</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>bug tracking</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>seguiment d'errors</secondary>

en: The fundamental tool for submitting bugs in Debian is the Debian Bug Tracking System (Debian BTS), which is used by large parts of the project. The public part (the web interface) allows users to view all bugs reported, with the option to display a sorted list of bugs selected according to various criteria, such as: affected package, severity, status, address of the reporter, address of the maintainer in charge of it, tag, etc. It is also possible to browse the complete historical listing of all discussions regarding each of the bugs.
ca-ES: L'eina fonamental per a l'enviament d'errors a Debian és el Debian Bug Tracking System (Debian BTS, sistema de seguiment d'errors de Debian), que és usat en molts àmbits del projecte. La part pública (la interfície web) permet als usuaris veure tots els errors registrats, amb l'opció de mostrar-los ordenadament i filtrats segons diferents criteris, com ara el paquet afectat, la severitat, l'estat, l'adreça del reportador, l'adreça del mantenidor encarregat, etiqueta, etc. També és possible veure el llistat històric de totes les discussions associades a cadascun dels errors.

en: Below the surface, the Debian BTS is e-mail based: all information that it stores comes from messages sent by the various persons involved. Any e-mail sent to <email>12345@bugs.debian.org</email> will, thus, be assigned to the history for bug number 12345. Authorized persons may “close” a bug by writing a message describing the reasons for the decision to close to <email>12345-done@bugs.debian.org</email> (a bug is closed when the indicated problem is resolved or no longer relevant). A new bug is reported by sending an e-mail to <email>submit@bugs.debian.org</email> according to a specific format which identifies the package in question. The address <email>control@bugs.debian.org</email> allows editing of all the “meta-information” related to a bug.
ca-ES: Sota la superfície, el BTS de Debian és basat en el email: tota la informació que es desa ve de missatges enviats per les diferents persones involucrades. Qualsevol correu enviat a <email>12345@bugs.debian.org</email> serà, així, associat a la història de l'error amb número 12345. Les persones autoritzades poden «tancar» un error escrivint un missatge que descrigui la motivació per tancar-lo a <email>12345-done@bugs.debian.org</email> (un error es tanca quan el problema indicat queda resolt o deixa de ser rellevant). Es pot reportar un error nou enviant un missatge a <email>submit@bugs.debian.org</email> d'acord amb el format específic que identifica el paquet afectat. L'adreça <email>control@bugs.debian.org</email> permet l'edició de tota la «metainformació» relacionada amb l'error.

en: The Debian BTS has other functional features, as well, such as the use of tags for labeling bugs. For more information, see <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/" />
ca-ES: El BTS de Debian té altres característiques funcionals, com ara l'ús d'etiquetes per associar als errors. Per a més informació, mira <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/" />

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Severity of a bug
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> Severitat d'un error

en: <primary>severity</primary>
ca-ES: <primary>severitat</primary>

en: <primary>bug</primary><secondary>severity</secondary>
ca-ES: <primary>error</primary><secondary>severitat</secondary>

en: The severity of a bug formally assigns a degree of gravity to the reported problem. Effectively, not all bugs have the same importance; for instance, a typo in a manual page is not comparable to a security vulnerability in server software.
ca-ES: La severitat d'un error assigna formalment un grau de gravetat al problema reportat. Efectivament, no tots els error tenen la mateixa importància: per exemple, un error tipogràfic en una plana de manual no és comparable a una vulnerabilitat de seguretat en un programari de servidor.

en: Debian uses an extended scale to describe the severity of a bug. Each level is defined precisely in order to facilitate the selection thereof. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/Developer#severities" />
ca-ES: Debian usa una escala estesa per descriure la severitat d'un error. Cada nivell és definit amb precisió per tal de facilitar-ne la selecció. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/Bugs/Developer#severities" />

en: Users can also use the command line to send bug reports on a Debian package with the <command>reportbug</command> tool. It helps making sure the bug in question hasn't already been filed, thus preventing redundancy in the system. It reminds the user of the definitions of the severity levels, for the report to be as accurate as possible (the developer can always fine-tune these parameters later, if needed). It helps writing a complete bug report, without the user needing to know the precise syntax, by writing it and allowing the user to edit it. This report will then be sent via an e-mail server (by default, a remote one run by Debian, but <command>reportbug</command> can also use a local server).
ca-ES: Els usuaris també poden usar la línia de comandes per enviar informes d'error en un paquet Debian amb l'eina <command>reportbug</command>. Aquesta ajuda en assegurar-se que l'error no hagi estat prèviament informat, evitant així la redundància al sistema. Recorda a l'usuari les definicions dels nivells de severitat, per tal que l'informe sigui el més acurat possible (el desenvolupador podrà sempre afinar aquest paràmetre si fos necessari). Ajuda a escriure un informe complet de l'error, sense que l'usuari hagi de conèixer la sintaxi precisa, redactant-lo i permetent a l'usuari modificar-lo. Aquest report serà enviat a través d'un servidor de correu (per defecte serà un de remot operat per Debian, però <command>reportbug</command> pot usar també un servidor local).

en: This tool first targets the development versions, which is where the bugs will be fixed. Effectively, changes are not welcome in a stable version of Debian, with very few exceptions for security updates or other important updates (if, for example, a package is not working at all). A correction of a minor bug in a Debian package must, thus, wait for the next stable version.
ca-ES: Aquesta eina primer es focalitza en les versions de desenvolupament, que és on els errors seran resolts. En efecte, els canvis no són benvinguts en una versió estable de Debian, amb molt poques excepcions en cas d'actualitzacions de seguretat o d'importància (si, per exemple, un paquet no funcionés en absolut). Una correcció d'un error menor en un paquet Debian ha de, per tant, esperar a la següent versió estable.

en: Translation and documentation
ca-ES: Traducció i documentació

en: <primary>documentation</primary>
ca-ES: <primary>documentació</primary>

en: <primary>translation</primary>
ca-ES: <primary>traducció</primary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-i18n@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-i18n@lists.debian.org</email></secondary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-i18n-<replaceable>language</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-i18n-<replaceable>idioma</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>

en: Additionally, numerous satisfied users of the service offered by Debian like to make a contribution of their own to the project. As not everyone has appropriate levels of expertise in programming, they may choose to assist with the translation and review of documentation. There are language-specific mailing lists to coordinate this work. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/i18n.html" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/international/" />
ca-ES: Addicionalment, nombrosos usuaris satisfets dels serveis oferts per Debian volen contribuir el seu granet de sorra al projecte. Així com no tothom té els nivell apropiat d'experiència en programació, poden triar en col·laborar en la traducció i la revisió de la documentació. Hi llistes de correu específiques per a idiomes per a coordinar aquesta feina. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/i18n.html" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/international/" />

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> What are i18n and l10n?
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Què són «i18n» i «l10n»?

en: <primary>internationalization</primary>
ca-ES: <primary>internacionalització</primary>

en: <primary>localization</primary>
ca-ES: <primary>localització</primary>

en: <primary>i18n</primary><seealso>internationalization</seealso>
ca-ES: <primary>i18n</primary><seealso>internationalització</seealso>

en: <primary>l10n</primary><seealso>localization</seealso>
ca-ES: <primary>l10n</primary><seealso>localització</seealso>

en: “i18n” and “l10n” are the abbreviations for the words “internationalization” and “localization”, respectively, preserving the initial and last letter of each word, and the number of letters in the middle.
ca-ES: «i18n» i «l10n» són abreviacions de les paraules «internacionalització» i «localització» respectivament, preservant les lletres inicial i final de cada mot, i el número de lletres del mig.

en: To “internationalize” a program consists of modifying it so that it can be translated (localized). This involves partially rewriting a program initially written to work in one language in order to be able to open it to all languages.
ca-ES: «Internacionalitzar» un programa consisteix en modificar-lo de manera que pugui ser traduït («localitzat»). Això implica reescriure parcialment el programa, inicialment escrit per a treballar en un llenguatge, per tal de poder-lo obrir a tots els idiomes.

en: To “localize” a program consists of translating the original messages (frequently in English) to another language. For this, it must have already been internationalized.
ca-ES: «Localitzar» un programa consisteix en traduir els missatges originals (sovint en anglès) a un altre idioma. Per a això, ha d'haver estat prèviament internacionalitzat.

en: In summary, internationalization prepares the software for translation, which is then executed by localization.
ca-ES: En resum, la internacionalització prepara el programa per a ser traduït, que serà després dut a terme per la localització.

en: Sending fixes
ca-ES: Enviant correccions

en: <primary>patch</primary>
ca-ES: <primary>pedaç</primary>

en: More advanced users might be able to provide a fix to a program by sending a patch.
ca-ES: Els usuaris més avançats seran capaços de proporcionar una correcció per a un programa enviant un pedaç.

en: A patch is a file describing changes to be made to one or more reference files. Specifically, it will contain a list of lines to be removed or added to the code, as well as (sometimes) lines taken from the reference text, replacing the modifications in context (they allow identification of the placement of the changes if the line numbers have changed).
ca-ES: Un pedaç ("patch" en anglès) és un arxiu que descriu els canvis que cal fer a un o més altres arxius de referència. Específicament, contindrà una llista de línies per a ser eliminades o bé afegides al codi, així com, de vegades, línies agafades del text de referència, amb les modificacions en el context (permeten identificar la ubicació dels canvis si els números de línia haguessin canviat).

en: The tool used for applying the modifications given in such a file is simply called <command>patch</command>. The tool that creates it is called <command>diff</command>, and is used as follows:
ca-ES: L'eina usada per aplicar les modificacions en un arxiu és simplement anomenada <command>patch</command>. L'eina que les crea es diu <command>diff</command>, i s'usa d'aquesta manera:

en: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>diff -u file.old file.new &gt;file.patch</userinput>
ca-ES: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>diff -u arxiu.antic arxiu.nou &gt;arxiu.pedaç</userinput>

en: The <filename>file.patch</filename> file contains the instructions for changing the content of <filename>file.old</filename> into <filename>file.new</filename>. We can send it to someone, who can then use it to recreate <filename>file.new</filename> from the two others, like this:
ca-ES: L'arxiu <filename>arxiu.pedaç</filename> conté les instruccions per canviar el contingut d'<filename>arxiu.antic</filename> a <filename>arxiu.nou</filename>. Podem enviar-lo a algú que podrà llavors usar-lo per a generar <filename>arxiu.nou</filename> a partir dels altres dos així:

en: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>patch -p0 file.old &lt;file.patch</userinput>
ca-ES: <computeroutput>$ </computeroutput><userinput>patch -p0 arxiu.antic &lt;arxiu.pedaç</userinput>

en: The file, <filename>file.old</filename>, is now identical to <filename>file.new</filename>.
ca-ES: L'arxiu <filename>arxiu.antic</filename> serà ara idèntic a <filename>arxiu.nou</filename>.

en: In practice, most software is currently maintained in Git repositories and contributors are thus more likely to use <command>git</command> to retrieve the source code and propose changes. <command>git diff</command> will generate a file in the same format as what <command>diff -u</command> would do and <command>git apply</command> can do the same as <command>patch</command>.
ca-ES: A la pràctica, la majoria del programari és actualment mantingut el repositoris Git i d'aquesta manera els contribuïdors és més probable que usin la comanda <command>git</command> per obtenir el codi font i proposar canvis. L'ordre <command>git diff</command> generarà un arxiu en el mateix format que crea <command>diff -u</command> i <command>git apply</command> pot fer el mateix que la comanda <command>patch</command>.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Git
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Git

en: <primary>configuration management</primary>
ca-ES: <primary>administració de configuració</primary>

en: <primary>management, configuration management</primary>
ca-ES: <primary>administració, administració de configuració</primary>

en: <primary>Version Control System</primary><secondary>Git</secondary>
ca-ES: <primary>Sistema de control de versions</primary><secondary>Git</secondary>

en: Git is a tool for collaborative work on multiple files, while maintaining a history of modifications. The files in question are generally text files, such as a program's source code. If several people work together on the same file, <command>git</command> can only merge the alterations made if they were made to different portions of the file. Otherwise, these “conflicts” must be resolved by hand.
ca-ES: Git és una eina per al treball col·laboratiu en múltiples arxius, al temps que manté un històric de les modificacions. Els arxius en qüestió són generalment de text, com ara el codi font d'un programa. Si diverses persones treballen juntes en el mateix arxiu, <command>git</command> només pot fusionar les modificacions fetes si afecten diferents porcions de l'arxiu. Altrament, aquests «conflictes» s'han de resoldre a mà.

en: Git is a distributed system where each user has a repository with the complete history of changes. Central repositories are used to download the project (<command>git clone</command>) and to share the work done with others (<command>git push</command>). The repository can contain multiple versions of the files but only one version can be worked on at a given time: it is called the working copy (it can be changed to point to another version with <command>git checkout</command>). Git can show you the modifications made to the working copy (<command>git diff</command>), can stage changes for inclusion (<command>git add</command>), and can create a new entry in the version's history (<command>git commit</command>). It can also update the working copy to include modifications made in parallel by other users (<command>git pull</command>), and can record a particular configuration in the history in order to be able to easily extract it later on (<command>git tag</command>).
ca-ES: Git és un sistema distribuït on cada usuari té un repositori amb l'històric complet dels canvis. Els repositoris centrals s'usen per a descarregar el projecte (<command>git clone</command>) i per compartir la feina feta amb d'altres (<command>git push</command>). El repositori pot tenir múltiples versions dels arxius però, en un moment donat, només es pot treballar en una sola versió: és el que s'anomena la còpia de treball (es pot canviar per apuntar a una altra versió amb <command>git checkout</command>). El Git pot mostrar-te les modificacions fetes a la còpia de treball (<command>git diff</command>), pot seleccionar els canvis que es volen incloure (<command>git add</command>), i pot crear una nova entrada a l'històric de versions (<command>git commit</command>). També pot actualitzar la còpia de treball amb les modificacions fetes en paral·lel per altres usuaris (<command>git pull</command>), i pot registrar una configuració particular a l'històric per tal de poder fàcilment usar-la en un futur (<command>git tag</command>).

en: Git makes it easy to handle multiple concurrent versions of a project in development without them interfering with each other. These versions are called <emphasis>branches</emphasis>. This metaphor of a tree is fairly accurate, since a program is initially developed on a common trunk. When a milestone has been reached (such as version 1.0), development continues on two branches: the development branch prepares the next major release, and the maintenance branch manages updates and fixes for version 1.0.
ca-ES: El Git fa senzill el gestionar múltiples versions concurrents d'un projecte en desenvolupament sense que s'interfereixin entre si. Aquestes versions s'anomenen <emphasis>branques</emphasis>. Aquesta metàfora d'un arbre és força encertada, ja que un programa és inicialment desenvolupat en un tronc comú. Quan una fita s'assoleix (com podria ser la versió 1.0), el desenvolupament continua en dues branques: la branca de desenvolupament prepara la nova versió, i la branca de manteniment gestiona les actualitzacions i correccions per a la versió 1.0.

en: <primary>Version Control System</primary>
ca-ES: <primary>Sistema de Control de Versions</primary>

en: <primary>VCS</primary><seealso>Version Control System</seealso>
ca-ES: <primary>VCS</primary><seealso>Sistema de control de versions</seealso>

en: <primary>Version Control System</primary><secondary>CVS</secondary>
ca-ES: <primary>Sistema de control de versions</primary><secondary>CVS</secondary>

en: <primary>Version Control System</primary><secondary>Subversion</secondary>
ca-ES: <primary>Sistema de control de versions</primary><secondary>Subversion</secondary>

en: <primary>Version Control System</primary><secondary>Bazaar</secondary>
ca-ES: <primary>Sistema de control de versions</primary><secondary>Bazaar</secondary>

en: <primary>Version Control System</primary><secondary>Mercurial</secondary>
ca-ES: <primary>Sistema de control de versions</primary><secondary>Mercurial</secondary>

en: Git is, nowadays, the most popular version control system but it is not the only one. Historically, <acronym>CVS</acronym> (Concurrent Versions System) was the first widely used tool but its numerous limitations contributed to the appearance of more modern free alternatives. These include, especially, <literal>Subversion</literal> (<command>svn</command>), <literal>Git</literal> (<command>git</command>), <literal>Bazaar</literal> (<command>bzr</command>), <literal>Fossil</literal> (<command>fossil</command>), and <literal>Mercurial</literal> (<command>hg</command>). <ulink type="block" url="https://www.nongnu.org/cvs/" /> <ulink type="block" url="https://subversion.apache.org/" /> <ulink type="block" url="https://git-scm.com/" /> <ulink type="block" url="https://bazaar.canonical.com/" /> <ulink type="block" url="http://mercurial.selenic.com/" />
ca-ES: El Git és, avui en dia, el sistema de control de versions més popular, tot i que no és l'únic. Històricament, el <acronym>CVS</acronym> (de «Concurrent Versions System», sistema de versions concurrents) fou el primer que es va popularitzar però les seves nombroses limitacions van contribuir a l'aparició de alternatives lliures més modernes. Aquestes incloïen, especialment, <literal>Subversion</literal> (<command>svn</command>), <literal>Git</literal> (<command>git</command>), <literal>Bazaar</literal> (<command>bzr</command>) <literal>Fossil</literal> (<command>fossil</command>), i <literal>Mercurial</literal> (<command>hg</command>). <ulink type="block" url="https://www.nongnu.org/cvs/" /> <ulink type="block" url="https://subversion.apache.org/" /> <ulink type="block" url="https://git-scm.com/" /> <ulink type="block" url="https://bazaar.canonical.com/" /> <ulink type="block" url="http://mercurial.selenic.com/" />

en: It is beyond the scope of this book to provide a detailed explanation about Git. For that, you can refer to the <citetitle>Pro Git</citetitle> book. <ulink type="block" url="https://git-scm.com/book/" />
ca-ES: Queda fora de l'abast d'aquest llibre el proporcionar una explicació detallada sobre Git. Per a això, podeu consultar el llibre <citetitle>Pro Git</citetitle> book. <ulink type="block" url="https://git-scm.com/book/" />

en: While the output of <command>git diff</command> is a file that can be shared with other developers, there are usually better ways to submit changes. If the developers prefer to get patches by email, they usually want patches generated with <command>git format-patch</command> so that they can be directly integrated in the repository with <command>git am</command>. This preserves commits meta-information and makes it possible to share multiple commits at once.
ca-ES: Mentre que el resultat de <command>git diff</command> és un arxiu que pot ser compartit amb altres desenvolupadors, normalment hi ha millors maneres d'enviar canvis. Si els desenvolupadors prefereixen rebre els pedaços via correu electrònic, normalment els prefereixen generats amb <command>git format-patch</command> de manera que poden ser directament integrats al repositori amb <command>git am</command>. Això preserva les metainformació dels «commits» i fa possible el compartir-ne múltiples d'un sol cop.

en: This email-based workflow is still popular but it tends to be replaced by the usage of <emphasis>merge requests</emphasis> (or <emphasis>pull requests</emphasis>) whenever the software is hosted in a platform like GitHub or GitLab — and Debian is using GitLab on its <literal>salsa.debian.org</literal> server. On those systems, once you have created an account, you <emphasis>fork</emphasis> the repository, effectively creating a copy of the repository in your own account, and you can then clone that repository and push your own changes in it. From there, the web interface will suggest you to submit a merge request, notifying the developers of your changes, making it easy for them to review and accept your changes with a single click.
ca-ES: Aquesta manera de treballar basada en correu electrònic encara és popular però tendeix a ser reemplaçat per l'ús de <emphasis>merge requests</emphasis> (o <emphasis>pull requests</emphasis>) quan el programa està hostatjat en una plataforma com ara GitHub o GitLab — i Debian usa Gitlab al seu servidor <literal>salsa.debian.org</literal>. En aquests sistemes, un cop hi has creat un compte, tu fas un <emphasis>fork</emphasis> del repositori creant una còpia efectiva del repositori al teu propi compte, i llavors pots clonar el repositori i aplicar-hi els teus propis canvis. A partir d'aquí, la interfície web et suggerirà d'enviar una petició d'unió ("merge request"), avisant als programadors originals dels teus canvis i facilitant-los la feina de revisar-los i acceptar-los amb un sol clic.

en: Other ways of contributing
ca-ES: Altres maneres de contribuir

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-user@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-user@lists.debian.org</email></secondary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>users</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>usuaris</secondary>

en: All of these contribution mechanisms are made more efficient by users' behavior. Far from being a collection of isolated persons, users are a true community within which numerous exchanges take place. We especially note the impressive activity on the user discussion mailing list, <email>debian-user@lists.debian.org</email> (<xref linkend="solving-problems" /> discusses this in greater detail). <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/users.html" />
ca-ES: Tots aquests mecanismes de contribució són més eficients amb el comportament dels usuaris. Lluny de ser un seguit de persones isolades, els usuaris són una autèntica comunitat on nombrosos intercanvis hi tenen lloc. Volem fer especialment palesa la impressionant activitat a la llista de correu de discusió dels usuaris, <email>debian-user@lists.debian.org</email> (<xref linkend="solving-problems" />en parla amb més detall). <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/users.html" />

en: Not only do users help themselves (and others) on technical issues that directly affect them, but they also discuss the best ways to contribute to the Debian project and help it move forward — discussions that frequently result in suggestions for improvements.
ca-ES: No només els usuaris s'ajuden entre si (i també a d'altres) en aspectes tècnics que directament els afecten, sinó que també discuteixen sobre les millors maneres de contribuir al projecte Debian i ajudar a què es mogui endavant — discussions que sovint acaben en suggeriments per a millores.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> how-can-i-help
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> how-can-i-help (com puc ajudar)

en: <primary>orphaned packages</primary>
ca-ES: <primary>paquets orfes</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>orphaned</secondary>
ca-ES: <primary>paquet</primary><secondary>orfe</secondary>

en: <primary>bug</primary><secondary>“newcomer” bugs</secondary>
ca-ES: <primary>error</primary><secondary>error (per a) “principiants”</secondary>

en: The <command>how-can-i-help</command> program lists opportunities for contributing to Debian packages that are installed locally. After each APT invocation (see <xref linkend="apt" />), it shows ways to help, by highlighting bugs tagged “newcomer” (which are easy entry-points for new contributors) or orphaned packages that need a new maintainer. The program can be executed directly as well.
ca-ES: El programa <command>how-can-i-help</command> llista oportunitats de contribuir en paquets Debian que estan instal·lats localment. Després de cada crida a APT (vegeu <xref linkend="apt" />), mostra maneres d'ajudar destacant els errors etiquetats com a «newcomer» (nouvingut en anglès, que són senzills punts d'entrada per a nous contribuïdors) o paquets orfes que necessiten un nou mantenidor. El programa també es pot executar directament.

en: Since Debian does not expend funds on any self-promoting marketing campaigns, its users play an essential role in its diffusion, ensuring its fame via word-of-mouth.
ca-ES: Atès que Debian no gasta fons en campanyes de promoció, els seus usuaris tenen un paper essencial en la seva difusió, assegurant la fama amb el boca-orella.

en: This method works quite well, since Debian fans are found at all levels of the free software community: from install parties (workshops where seasoned users assist newcomers to install the system) organized by local <acronym>LUG</acronym>s or “Linux User Groups”, to association booths at large tech conventions dealing with Linux, etc.
ca-ES: Aquest mètode funciona força bé, ja que els fans de Debian es troben per tot arreu de la comunitat del programari lliure: des de festes d'instal·lació (tallers on usuaris amb experiència assisteixen als no iniciats a instal·lar el sistema) organitzats per <acronym>LUG</acronym>s o “Linux User Groups” (Grups d'Usuaris de Linux), fins a estands de l'associació en grans convencions tècniques relacionades amb el Linux, etc.

en: Volunteers make posters, brochures, stickers, and other useful promotional materials for the project, which they make available to everyone, and which Debian provides freely on its website and on its wiki: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/events/material" />
ca-ES: Els voluntaris fan pòsters, fulletons, adhesius i altres materials de promoció del projecte, que són posats a disposició de tothom, i que Debian ofereix lliurement al lloc web i a la wiki: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/events/material" />

en: Teams, Blends, and Sub-Projects
ca-ES: Equips, «Blends» i subprojectes

en: From the start, Debian has been organized around the concept of source packages, each with its maintainer or group of maintainers. Many work teams have emerged over time, ensuring administration of the infrastructure, management of tasks not specific to any package in particular (quality assurance, Debian Policy, installer, etc.), with the latest series of teams growing up around sub-projects and blends.
ca-ES: Debian s'ha organitzat al voltant del concepte de paquets font, cadascun amb el seu mantenidor o grup de mantenidors. Molts equips de treball han aparegut amb el temps, assegurant l'administració de la infraestructura, la gestió de tasques no específiques a cap paquet en particular (control de qualitat, Normativa Debian, l'instal·lador, etc.), amb els darrers equips creixent a l'entorn de subprojectes i «blends».

en: Existing Debian Sub-Projects and Blends
ca-ES: Subprojectes i «blends» Debian existents

en: To each their own Debian! A sub-project is a group of volunteers interested in adapting Debian to specific needs. Beyond the selection of a sub-group of programs intended for a particular domain (education, medicine, multimedia creation, etc.), sub-projects are also involved in improving existing packages, packaging missing software, adapting the installer, creating specific documentation, and more. While a "blend" might not be exactly the same, it works quite similar and also tries to provide a solution for groups of people intending to use Debian for a particular domain. One could say that "Debian Pure Blends" is the successor of sub-projects. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/blends/" />
ca-ES: Un Debian personalitzat per a cadascú! Un subprojecte és un grup de voluntaris interessats en adaptar Debian a necessitats específiques. Més enllà de la selecció d'un subgrup de programes destinats a un domini particular (educació, medicina, creació multimèdia, etc. ), els subprojectes també estan implicats en la millora dels paquets existents, l'empaquetament del programari que falta, l'adaptació de l'instal·lador, la creació de documentació específica, i més. Encara que un «blend» (en anglès, barreja) pot no ser exactament el mateix, funciona de manera molt similar i també intenta proporcionar una solució per a grups de persones que tenen la intenció d'utilitzar Debian per a un domini en particular. Es podria dir que «Debian Pure Blends» (o “Barreges pures de Debian”) és el successor dels subprojectes. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/blends/" />

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Sub-projects, blends, and derivative distribution
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> Subprojecte, blends i distribució derivada

en: <primary>Debian</primary><secondary>Pure Blends</secondary>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>«Blends» purs</secondary>

en: <primary>derivative distribution</primary>
ca-ES: <primary>distribució derivada</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>sub-project</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>subprojecte</secondary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>derivative</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>derivat</secondary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>blend</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>blend</secondary>

en: The development process for a derivative distribution consists in starting with a particular version of Debian and making a number of modifications to it. The infrastructure used for this work is completely external to the Debian project. There isn't necessarily a policy for contributing improvements. This difference explains how a derivative distribution may “diverge” from its origins, and why they have to regularly resynchronize with their source in order to benefit from improvements made upstream.
ca-ES: El procés de desenvolupament d'una distribució derivada consisteix a començar amb una versió en particular de Debian i fer-hi una sèrie de modificacions. La infraestructura utilitzada per aquest treball és completament externa al projecte Debian. No hi ha necessàriament una normativa per contribuir les millores. Aquesta diferència explica com una distribució derivada pot divergir dels seus orígens, i per què han de tornar a sincronitzar-se regularment amb la seva font per tal de beneficiar-se de les millores realitzades en la font.

en: On the other hand, a sub-project or blend can not diverge, since all the work on it consists of directly improving Debian in order to adapt it to a specific goal.
ca-ES: D'altra banda, un subprojecte o un «blend» no pot divergir, ja que tot el treball consisteix a millorar directament Debian per tal d'adaptar-lo a un objectiu específic.

en: The most known distribution derived from Debian is, without a doubt, Ubuntu, but there are many. See <xref linkend="derivative-distributions" /> to learn about their particularities and their positioning in relationship to Debian.
ca-ES: La distribució més coneguda derivada de Debian és, sens dubte, Ubuntu, però hi ha moltes. Vegeu <xref linkend="derivative-distributions" /> per conèixer les particularitats i el posicionament en relació amb Debian.

en: Here is a small selection of current released Debian Pure Blends:
ca-ES: Aquí hi ha una petita selecció dels actualment publicats «Debian Pure Blends»:

en: Debian Junior, by Ben Armstrong, offering an appealing and easy to use Debian system for children;
ca-ES: Debian Junior, de Ben Armstrong, oferint un sistema Debian atractiu i fàcil d'utilitzar per a nens;

en: Debian Edu, by Petter Reinholdtsen, focused on the creation of a specialized distribution for the academic and educational world;
ca-ES: Debian Edu, de Petter Reinholdtsen, centrada en la creació d'una distribució especialitzada per al món acadèmic i educatiu;

en: Debian Med, by Andreas Tille, dedicated to the medical field;
ca-ES: Debian Med, d'Andreas Tille, dedicada al camp mèdic;

en: Debian Multimedia, which deals with audio and multimedia work;
ca-ES: Debian Multimedia, que s'ocupa de l'àudio i del treball multimèdia;

en: Debian GIS, which takes care of Geographical Information Systems applications and users;
ca-ES: Debian GIS, que s'encarrega de les aplicacions i usuaris de Sistemes d'Informació Geogràfica;

en: Debian Astro, for both professionals and hobby astronomers;
ca-ES: Debian Astro, tant per a astrònoms professionals com aficionats;

en: Debian Science, working on providing researchers and scientists a better experience using Debian;
ca-ES: Debian Science, que treballa per proporcionar a investigadors i científics una millor experiència usant Debian;

en: Freedombox, made to develop, design and promote personal servers running free software for private, personal communications;
ca-ES: Freedombox, feta per a desenvolupar, dissenyar i promoure els servidors personals usant programari lliure per a comunicacions privades i personals;

en: Debian Games, providing games in Debian from arcade and adventure to simulation and strategy;
ca-ES: Debian Games, que proporciona jocs a Debian des d'«arcades» i aventures fins a simulació i estràtègia;

en: DebiChem, targeted at Chemistry, provides chemical suites and programs.
ca-ES: DebiChem, destinat a la Química, proporciona suites i programes químics.

en: The number of projects will most likely continue to grow with time and improved perception of the advantages of Debian Pure Blends. Fully supported by the existing Debian infrastructure, they can, in effect, focus on work with real added value, without worrying about remaining synchronized with Debian, since they are developed within the project.
ca-ES: El nombre de projectes probablement continuarà creixent amb el temps i la percepció millorada dels avantatges dels Debian Pure Blends. Completament suportats per la infraestructura de Debian existent, poden, de fet, centrar-se en el treball amb un valor afegit real, sense preocupar-se de romandre sincronitzats amb Debian, ja que es desenvolupen dins del projecte.

en: Administrative Teams
ca-ES: Grups administratius

en: Most administrative teams are relatively closed and recruit only by co-optation. The best means to become a part of one is to intelligently assist the current members, demonstrating that you have understood their objectives and methods of operation.
ca-ES: La majoria dels equips administratius estan relativament tancats i només es recluta mitjançant cooptació. El millor mitjà per a formar part d'un és ajudar de manera intel·ligent als membres actuals, demostrant que s'han comprès els seus objectius i mètodes de funcionament.

en: The <emphasis>ftpmasters</emphasis> are in charge of the official archive of Debian packages. They maintain the program that receives packages sent by developers and automatically stores them, after some checks, on the reference server (<literal>ftp-master.debian.org</literal>).
ca-ES: Els <emphasis>ftpmasters</emphasis> estan a càrrec de l'arxiu oficial dels paquets Debian. Mantenen el programa que rep els paquets enviats pels desenvolupadors i els emmagatzema automàticament, després d'algunes comprovacions, al servidor de referència (<literal>ftp-master.debian.org</literal>).

en: They must also verify the licenses of all new packages, in order to ensure that Debian may distribute them, prior to including them in the corpus of existing packages. When a developer wishes to remove a package, they address this team through the bug tracking system and the <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> “pseudo-package”.
ca-ES: També han de verificar les llicències de tots els paquets nous, per tal d'assegurar que Debian els pugui distribuir, abans d'incloure'ls en el corpus dels paquets existents. Quan un desenvolupador vol eliminar un paquet, s'adreça a aquest equip a través del sistema de seguiment d'errors i el «pseudopaquet»<emphasis>ftp.debian.org</emphasis>.

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>ftpmaster</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>ftpmaster</secondary>

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> The pseudo-package, a monitoring tool
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> El pseudopaquet, una eina de monitorització

en: <primary>pseudo-package</primary>
ca-ES: <primary>pseudopaquet</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>pseudo</secondary>
ca-ES: <primary>paquet</primary><secondary>pseudo</secondary>

en: The bug tracking system, initially designed to associate bug reports with a Debian package, has proved very practical to manage other matters: lists of problems to be resolved or tasks to manage without any link to a particular Debian package. The “pseudo-packages” allow, thus, certain teams to use the bug tracking system without associating a real package with their team. Everyone can, thus, report issues that needs to be dealt with. For instance, the BTS has a <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> entry that is used to report and track problems on the official package archive or simply to request removal of a package. Likewise, the <emphasis>www.debian.org</emphasis> pseudo-package refers to errors on the Debian website, and <emphasis>lists.debian.org</emphasis> gathers all the problems concerning the mailing lists.
ca-ES: El sistema de seguiment d'errors, inicialment dissenyat per associar informes d'error amb un paquet Debian, ha demostrat ser molt pràctic per gestionar altres assumptes: llistes de problemes a resoldre o tasques a gestionar sense cap enllaç a un paquet Debian en particular. Els «pseudopaquets» permeten, per tant, que certs equips utilitzin el sistema de seguiment d’errors sense associar un paquet real amb el seu equip. Per tant, tothom pot informar de qüestions que cal tractar. Per exemple, el BTS té una entrada <emphasis>ftp.debian.org</emphasis> que s'usa per a informar i fer seguiment de problemes a l'arxiu de paquets oficials o simplement per a demanar l'eliminació d'un paquet. Igualment, el «pseudopaquet» <emphasis>www.debian.org</emphasis> és usat per a errors al lloc web de Debian, i <emphasis>lists.debian.org</emphasis> recull tots els problemes associats a les llistes de correu.

en: <emphasis>TOOL</emphasis> GitLab, Git repository hosting and much more
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> GitLab, amfitrió de repositoris git i molt més

en: A GitLab instance, known as <literal>salsa.debian.org</literal>, is used by Debian to host the Git packaging repositories; but this software offers much more than simple hosting and Debian contributors have been quick to leverage the continuous integration features (running tests, or even building packages, on each push). Debian contributors also benefit from a cleaner contribution workflow thanks the well understood merge request process (similar to GitHub's pull requests).
ca-ES: Una instància GitLab, coneguda com a <literal>salsa.debian.org</literal>, és utilitzat per Debian per allotjar els dipòsits d'empaquetament Git; però aquest programari ofereix molt més que un simple allotjament i els col·laboradors de Debian han estat ràpids per aprofitar les característiques d'integració contínua (executant proves, o fins i tot construint paquets, en cada "push"). Els col·laboradors de Debian també es beneficien d'un flux de treball de contribució més net gràcies al procés de sol·licitud de fusionat ben conegut (similar a les sol·licituds "pull" de GitHub).

en: GitLab replaced FusionForge (which was running on a service known as <literal>alioth.debian.org</literal>) for collaborative package maintenance. This service is administered by Alexander Wirt, Bastian Blank and Jörg Jaspert. <ulink type="block" url="https://salsa.debian.org/" /> <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Salsa/Doc" />
ca-ES: GitLab va reemplaçar FusionForge (que estava funcionant en un servei conegut com a <literal>alioth.debian.org</literal>) per al manteniment col·laboratiu de paquets. Aquest servei l'administren Alexander Wirt, Bastian Blank i Jörg Jaspert. <ulink type="block" url="https://salsa.debian.org/" /><ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Salsa/Doc" />

en: The <emphasis>Debian System Administrators</emphasis> (<acronym>DSA</acronym>) team (<email>debian-admin@lists.debian.org</email>), as one might expect, is responsible for system administration of the many servers used by the project. They ensure optimal functioning of all base services (DNS, Web, e-mail, shell, etc.), install software requested by Debian developers, and take all precautions in regards to security. <ulink type="block" url="https://dsa.debian.org" />
ca-ES: L'equip <emphasis>Debian System Administrators</emphasis> (<acronym>DSA</acronym>, <email>debian-admin@lists.debian.org</email>), com es podria esperar, és responsable de l'administració del sistema dels molts servidors utilitzats pel projecte. Garanteixen un funcionament òptim de tots els serveis bàsics (DNS, Web, correu electrònic, shell, etc.), instal·len programari sol·licitat per desenvolupadors de Debian, i prenen totes les precaucions pel que fa a la seguretat. <ulink type="block" url="https://dsa.debian.org" />

en: <primary>Debian</primary><secondary>System Administrators</secondary><seealso>DSM</seealso>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Admininstradors de sistema</secondary><seealso>DSM</seealso>

en: <primary>DSA</primary><seealso>Debian System Administrators</seealso>
ca-ES: <primary>DSA</primary><seealso>Administradors de Sistema de Debian</seealso>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-admin@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-admin@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Debian Package Tracker
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> Seguiment de paquets Debian

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>tracker</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>seguiment</secondary>

en: <primary>Package Tracking System</primary>
ca-ES: <primary>Sistema de seguiment de paquets</primary>

en: <primary>system</primary><secondary>package tracking system</secondary>
ca-ES: <primary>sistema</primary><secondary>sistema de seguiment de paquets</secondary>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Package Tracker</secondary>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Seguiment de paquets</secondary>

en: <primary>tracker</primary><secondary>Debian Package Tracker</secondary>
ca-ES: <primary>seguiment</primary><secondary>Seguiment de paquets Debian</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>Debian Package Tracker</secondary>
ca-ES: <primary>paquet</primary><secondary>Seguiment de Paquets Debian</secondary>

en: <primary>DDPO</primary><seealso>Debian Developer's Packages Overview</seealso>
ca-ES: <primary>DDPO</primary><seealso>Resum de paquets d'un desenvolupador de Debian</seealso>

en: <primary>Debian</primary><secondary>Developer's Packages Overview</secondary><seealso>DDPO</seealso>
ca-ES: <primary>Debian</primary><secondary>Resum de paquets d'un desenvolupador de Debian</secondary><seealso>DDPO</seealso>

en: This is one of Raphaël's creations. The basic idea is, for a given package, to centralize as much information as possible on a single page. Thus, one can quickly check the status of a program, identify tasks to be completed, and offer one's assistance. This is why this page gathers all bug statistics, available versions in each distribution, progress of a package in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution, the status of translations of descriptions and debconf templates, the possible availability of a new upstream version, notices of noncompliance with the latest version of the Debian Policy, information on the maintainer, and any other information that said maintainer wishes to include. <ulink type="block" url="https://tracker.debian.org/" />
ca-ES: Aquesta és una de les creacions de Raphaël. La idea bàsica és, per a un paquet donat, centralitzar tota la informació possible en una sola pàgina. Per tant, es pot comprovar ràpidament l'estat d'un programa, identificar les tasques que s'han de completar i oferir l'assistència. Aquesta és la raó per la qual aquesta pàgina recull totes les estadístiques d'errors, versions disponibles en cada distribució, el progrés d'un paquet en la distribució <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, l'estat de les traduccions de descripcions i plantilles de debconf, la possible disponibilitat d'una nova versió del programa original, avisos d'incompliment respecte de la darrera versió de la normativa de Debian, informació sobre el mantenidor, i qualsevol altra informació que el citat mantenidor vulgui incloure. <ulink type="block" url="https://tracker.debian.org/" />

en: An e-mail subscription service completes this web interface. It automatically sends the following selected information to the list: bugs and related discussions, availability of a new version on the Debian servers, new translations available for proofreading, etc.
ca-ES: Un servei de subscripció de correu electrònic completa aquesta interfície web. Envia automàticament la següent informació seleccionada a la llista: errors i discussions relacionades, disponibilitat d'una nova versió als servidors de Debian, noves traduccions disponibles per a verificar, etc.

en: Advanced users can, thus, follow all of this information closely and even contribute to the project, once they have got a good enough understanding of how it works.
ca-ES: Els usuaris avançats poden, per tant, seguir de prop tota aquesta informació i fins i tot contribuir al projecte, una vegada que hagin tingut una bona comprensió de com funciona.

en: Another web interface, known as the <emphasis>Debian Developer's Packages Overview</emphasis> (<acronym>DDPO</acronym>), provides each developer a synopsis of the status of all Debian packages placed under their charge. <ulink type="block" url="https://qa.debian.org/developer.php" />
ca-ES: Una altra interfície web, coneguda com <emphasis>Resum de paquets d'un desenvolupador de Debian</emphasis>(en anglès, Debian Developer's Packages Overview, <acronym>DDPO</acronym>), proporciona a cada desenvolupador una sinopsi dels paquets que té a càrrec. <ulink type="block" url="https://qa.debian.org/developer.php" />

en: These two websites are tools developed and managed by the group responsible for quality assurance within Debian (known as Debian QA).
ca-ES: Aquests dos llocs web són eines desenvolupades i gestionades pel grup responsable de garantir la qualitat dins de Debian (conegut com a Debian QA).

en: <primary>assurance</primary><secondary>quality assurance</secondary>
ca-ES: <primary>qualitat</primary><secondary>control de qualitat</secondary>

en: <primary>quality</primary><secondary>assurance</secondary>
ca-ES: <primary>qualitat</primary><secondary>control</secondary>

en: The <emphasis>listmasters</emphasis> administer the e-mail server that manages the mailing lists. They create new lists, handle bounces (delivery failure notices), and maintain spam filters (unsolicited bulk e-mail).
ca-ES: Els <emphasis>listmasters</emphasis> administren el servidor de correu electrònic que gestiona les llistes de correu. Creen noves llistes, manegen els rebots (avisos d'error de lliurament), i mantenen filtres de correu brossa (un correu electrònic massiu no sol·licitat).

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>listmaster</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>administrador de llistes</secondary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Traffic on the mailing lists: some figures
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Trànsit en les llistes de correu: algunes xifres

en: <primary>lists</primary><secondary>mailing lists</secondary>
ca-ES: <primary>llistes</primary><secondary>llistes de correu</secondary>

en: <primary>mailing lists</primary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary>

en: The mailing lists are, without a doubt, the best testimony to activity on a project, since they keep track of everything that happens. The numbers (from April 2021) regarding our mailing lists speak for themselves: Debian hosts about 325 lists, totaling over 295,000 individual subscriptions. 396,000 e-mails are delivered every day.
ca-ES: Les llistes de correu són, sens dubte, el millor testimoniatge de l'activitat en un projecte, ja que mantenen el seguiment de tot el que succeeix. Els números (de l'abril del 2021) pel que fa a les nostres llistes de correu parlen per si mateixos: els servidors de Debian tenen unes 325 llistes, sumant més de 295.000 subscripcions individuals. Es lliuren 396.000 correus electrònics cada dia.

en: Each specific service has its own administration team, generally composed of volunteers who have installed it (and also frequently programmed the corresponding tools themselves). This is the case for the bug tracking system (BTS), the package tracker, <literal>salsa.debian.org</literal> (GitLab server, see sidebar <xref linkend="sidebar.gitlab" />), the services available on <literal>qa.debian.org</literal>, <literal>lintian.debian.org</literal>, <literal>buildd.debian.org</literal>, <literal>cdimage.debian.org</literal>, etc.
ca-ES: Cada servei específic té el seu propi equip d'administració, generalment compost per voluntaris que l'han instal·lat (i també sovint han programat les eines corresponents). Aquest és el cas del sistema del sistema seguiment d'errors (BTS), el seguidor de paquets <literal>salsa.debian.org</literal> (servidor GitLab, veieu el quadre <xref linkend="sidebar.gitlab" />), els serveis disponibles a <literal>qa.debian.org</literal>, <literal>lintian.debian.org</literal>, <literal>buildd.debian.org</literal>, <literal>cdimage.debian.org</literal>, etc.

en: Development Teams, Transversal Teams
ca-ES: Equips de desenvolupament, equips transversals

en: Unlike administrative teams, the development teams are rather widely open, even to outside contributors. Even if Debian does not have a vocation to create software, the project needs some specific programs to meet its goals. Of course, developed under a free software license, these tools make use of methods proven elsewhere in the free software world.
ca-ES: A diferència dels equips administratius, els equips de desenvolupament són bastant oberts, fins i tot als col·laboradors externs. Encara que Debian no té vocació de crear programari, el projecte necessita alguns programes específics per complir els seus objectius. Per descomptat, desenvolupat sota una llicència de programari lliure, aquestes eines fan ús de mètodes provats en altres llocs del món del programari lliure.

en: Debian has developed little software of its own, but certain programs have assumed a starring role, and their fame has spread beyond the scope of the project. Good examples are <command>dpkg</command>, the Debian package management program (it is, in fact, an abbreviation of Debian PacKaGe, and generally pronounced as “dee-package”), and <command>apt</command>, a tool to automatically install any Debian package, and its dependencies, guaranteeing the consistency of the system after an upgrade (its name is an acronym for Advanced Package Tool). Their teams are, however, much smaller, since a rather high level of programming skill is required to gain an overall understanding of the operations of these types of programs.
ca-ES: Debian ha desenvolupat poc programari propi, però alguns programes han assumit un paper protagonista, i la seva fama s'ha estès més enllà de l'abast del projecte. Bons exemples són <command>dpkg</command>, el programa de gestió de paquets de Debian (és, de fet, una abreviatura de Debian PacKaGe, i generalment es pronuncia en anglès com “dee-package”), i <command>apt</command>, una eina per instal·lar automàticament qualsevol paquet Debian, i les seves dependències, garantint la consistència del sistema després d'una actualització (el seu nom és un acrònim d'Advanced Package Tool). No obstant això, els seus equips són molt més petits, ja que es requereix un alt nivell d'habilitat de programació per obtenir una comprensió global de les operacions d'aquests tipus de programes.

en: The most important team is probably that for the Debian installation program, <command>debian-installer</command>, which has accomplished a work of momentous proportions since its conception in 2001. Numerous contributors were needed, since it is difficult to write a single program able to install Debian on a dozen different architectures. Each one has its own mechanism for booting and its own bootloader. All of this work is coordinated on the <email>debian-boot@lists.debian.org</email> mailing list, under the direction of Cyril Brulebois. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/debian-installer/" /> <ulink type="block" url="https://joeyh.name/blog/entry/d-i_retrospective/" />
ca-ES: L'equip més important és probablement el del programa d'instal·lació de Debian, <command>debian-installer</command>, que ha realitzat una obra de proporcions transcendentals des de la seva concepció el 2001. Es van necessitar nombrosos col·laboradors, ja que és difícil escriure un sol programa capaç d'instal·lar Debian en una dotzena d'arquitectures diferents. Cada un té el seu propi mecanisme per arrencar i el seu propi carregador d'arrencada. Tot aquest treball està coordinat a la llista de correu <email>debian-boot@lists.debian.org</email>, sota la direcció de Cyril Brulebois. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/devel/debian-installer/" /><ulink type="block" url="https://joeyh.name/blog/entry/d-i_retrospective/" />

en: The (very small) <command>debian-cd</command> program team has an even more modest objective. Many “small” contributors are responsible for their architecture, since the main developer can not know all the subtleties, nor the exact way to start the installer from the CD-ROM.
ca-ES: El (molt petit) equip del programa <command>debian-cd</command> té un objectiu encara més modest. Molts contribuïdors «petits» són responsables de la seva arquitectura, ja que el desenvolupador principal no pot conèixer totes les subtileses, ni la manera exacta d'iniciar l'instal·lador des del CD-ROM.

en: Many teams must collaborate with others in the activity of packaging: <email>debian-qa@lists.debian.org</email> tries, for example, to ensure quality at all levels of the Debian project. The <email>debian-policy@lists.debian.org</email> list develops Debian Policy according to proposals from all over the place. The teams in charge of each architecture (<email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email>) compile all packages, adapting them to their particular architecture, if needed.
ca-ES: Molts equips han de col·laborar amb D'altres en l'activitat de l'empaquetament: <email>debian-qa@lists.debian.org</email>, per exemple, intenta assegurar la qualitat a tots els nivells del projecte Debian. La llista <email>debian-policy@lists.debian.org</email> desenvolupa la Normativa de Debian d'acord amb propostes de tot arreu. Els equips encarregats de cada arquitectura (<email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email>) compilen tots els paquets, adaptant-los a la seva arquitectura en particular, si és necessari.

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-qa@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-qa@lists.debian.org</email></secondary>

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-<replaceable>architecture</replaceable>@lists.debian.org</email></secondary>

en: Other teams manage the most important packages in order to ensure maintenance without placing too heavy a load on a single pair of shoulders; this is the case with the C library and <email>debian-glibc@lists.debian.org</email>, the C compiler on the <email>debian-gcc@lists.debian.org</email> list, or Xorg on the <email>debian-x@lists.debian.org</email> (this group is also known as the X Strike Force).
ca-ES: Altres equips gestionen els paquets més importants per tal de garantir el manteniment sense posar una càrrega massa pesada sobre unes úniques espatlles; aquest és el cas de la biblioteca C i <email>debian-glibc@lists.debian.org</email>, el compilador de C a la llista <email>debian-gcc@lists.debian.org</email>, o Xorg a <email>debian-x@lists.debian.org</email> (aquest grup també es coneix com la Força d'Atac X).

en: Follow Debian News
ca-ES: Segueix les notícies de Debian

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>news</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>notícies</secondary>

en: As already mentioned, the Debian project evolves in a very distributed, very organic way. As a consequence, it may be difficult at times to stay in touch with what happens within the project without being overwhelmed with a never-ending flood of notifications.
ca-ES: Com ja s'ha esmentat, el projecte Debian evoluciona d'una manera molt distribuïda i molt orgànica. Com a conseqüència, a vegades pot ser difícil mantenir-se en contacte amb el que ocorre dins del projecte sense estar aclaparat per una interminable allau de notificacions.

en: If you only want the most important news about Debian, you probably should subscribe to the <email>debian-announce@lists.debian.org</email> list. This is a very low-traffic list (around a dozen messages a year), and only gives the most important announcements, such as the availability of a new stable release, the election of a new Project Leader, or the yearly Debian Conference. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-announce/" />
ca-ES: Si només voleu les notícies més importants sobre Debian, probablement us haureu de subscriure a la llista <email>debian-announce@lists.debian.org</email>. Es tracta d'una llista amb tràfic baix (al voltant d'una dotzena de missatges a l'any), i només dóna els anuncis més importants, com ara la disponibilitat d'un nou llançament estable, l'elecció d'un nou líder del projecte, o la conferència anual de Debian. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-announce/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-announce@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: More general (and regular) news about Debian are sent to the <email>debian-news@lists.debian.org</email> list. The traffic on this list is quite reasonable too (usually around a handful of messages a month), and it includes the semi-regular “Debian Project News”, which is a compilation of various small bits of information about what happens in the project. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-news/" />
ca-ES: Les notícies més generals (i regulars) sobre Debian s'envien a la llista <email>debian-news@lists.debian.org</email>. El trànsit d'aquesta llista també és bastant raonable (normalment al voltant d'un grapat de missatges al mes), i inclou el «Debian Project News», que és una recopilació de diversos petits bocins d'informació sobre el que succeeix al projecte. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-news/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-news@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-news@lists.debian.org</email></secondary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The publicity team
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> L'equip de publicitat

en: Debian's official communication channels are managed by volunteers of the Debian publicity team. They are delegates of the Debian Project Leader and moderate news and announcements posted there. Many other volunteers contribute to the team, for example, by writing content for “Debian Project News”, Debian's official blog (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) or the microblogging service (<ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink>), which supplies social networking sites with microblogging content. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Publicity" />
ca-ES: Els canals oficials de comunicació de Debian són gestionats per voluntaris de l'equip de publicitat de Debian. Són delegats del líder del projecte Debian i moderen notícies i anuncis publicats allà. Molts altres voluntaris contribueixen a l'equip, per exemple, escrivint contingut per a “Debian Project News”, el blog oficial de Debian (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) o el servei de microblogging (<ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink>), que subministra el contingut de microblogging a llocs de xarxes socials. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/Teams/Publicity" />

en: For more information about the evolution of Debian and what is happening at some point in time in various teams, there is also the <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> list. As its name implies, the announcements it carries will probably be more interesting to developers, but it also allows interested parties to keep an eye on what happens in more concrete terms than just when a stable version is released. While <email>debian-announce@lists.debian.org</email> gives news about the user-visible results, <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> gives news about how these results are produced. As a side note, “d-d-a” (as it is sometimes referred to) is the only list that Debian developers must be subscribed to. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-devel-announce/" />
ca-ES: Per a més informació sobre l'evolució de Debian i el que està passant en algun moment en diversos equips, també hi ha la llista <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email>. Com el seu nom indica, els anuncis que porta seran probablement més interessants per als desenvolupadors, però també permet a les parts interessades vigilar el que succeeix en termes més concrets que quan s'allibera una versió estable. Mentre que <email>debian-announce@lists.debian.org</email> dóna notícies sobre els resultats visibles per l'usuari, <email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email> dóna notícies sobre com es produeixen aquests resultats. Com a nota informativa, “d-d-a” (com de vegades és referida) és l'única llista a la qual s'han de subscriure els desenvolupadors de Debian. <ulink type="block" url="https://lists.debian.org/debian-devel-announce/" />

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email></secondary>
ca-ES: <primary>llistes de correu</primary><secondary><email>debian-devel-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: Debian's official blog (<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) is also a good source of information. It conveys most of the interesting news that are published on the various mailing lists that we already covered and other important news contributed by community members. Since all Debian developers can contribute these news when they think they have something noteworthy to make public, Debian's blog gives a valuable insight while staying rather focused on the project as a whole.
ca-ES: El blog oficial de Debian(<ulink url="https://bits.debian.org">bits.debian.org</ulink>) també és una bona font d'informació. Transmet la major part de les notícies interessants que es publiquen en les diferents llistes de correu que ja hem cobert i altres notícies importants contribuïdes per membres de la comunitat. Atès que tots els desenvolupadors de Debian poden contribuir en aquestes notícies quan creuen que tenen alguna cosa que cal destacar per fer-ho públic, el blog de Debian dóna una visió valuosa al temps que es manté força centrat en el projecte en el seu conjunt.

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>blog</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>blog</secondary>

en: A more informal source of information can also be found on Planet Debian, which aggregates articles posted by Debian contributors on their respective blogs. While the contents do not deal exclusively with Debian development, they provide a view into what is happening in the community and what its members are up to. <ulink type="block" url="https://planet.debian.org/" />
ca-ES: També es pot trobar una font més informal d'informació a Planet Debian, que agrega articles publicats pels col·laboradors de Debian en els seus respectius blocs. Encara que el contingut no tracta exclusivament del desenvolupament de Debian, proporcionen una visió del que està passant a la comunitat i del que fan els seus membres. <ulink type="block" url="https://planet.debian.org/" />

en: <primary>social networks</primary>
ca-ES: <primary>xarxes socials</primary>

en: <primary>network</primary><secondary>social networks</secondary>
ca-ES: <primary>xarxa</primary><secondary>xarxes socials</secondary>

en: The project is also well represented on social networks. Debian only has an official presence on Identi.ca (microblogging platform, powered by <emphasis>pump.io</emphasis>), but there are some accounts retransmitting the RSS feed from <ulink url="https://micronews.debian.org/">micronews.debian.org</ulink> and many Debian contributors who are posting on non-official accounts. <ulink type="block" url="https://identi.ca/debian" /> <ulink type="block" url="https://twitter.com/debian" /> <ulink type="block" url="https://www.facebook.com/debian" /> <ulink type="block" url="https://www.flickr.com/groups/debian" /> <ulink type="block" url="https://www.linkedin.com/company/debian" />
ca-ES: El projecte també està ben representat en les xarxes socials. Debian només té presència oficial a Identi.ca (plataforma de microblogs, impulsada per <emphasis>pump.io</emphasis>), però hi ha alguns comptes que retransmeten el canal RSS des de <ulink url="https://micronews.debian.org">micronews.debian.org</ulink> i molts col·laboradors de Debian que publiquen en comptes no oficials. <ulink type="block" url="https://identi.ca/debian" /><ulink type="block" url="https://twitter.com/debian" /><ulink type="block" url="https://www.facebook.com/debian" /><ulink type="block" url="https://www.flickr.com/groups/debian" /><ulink type="block" url="https://www.linkedin.com/company/debian" />

en: The Role of Distributions
ca-ES: El rol de les distribucions

en: <primary>Linux distribution</primary><secondary>role</secondary>
ca-ES: <primary>Distribució Linux</primary><secondary>rol</secondary>

en: A GNU/Linux distribution has two main objectives: install a free operating system on a computer (either with or without an existing system or systems), and provide a range of software covering all of the users' needs.
ca-ES: Una distribució GNU/Linux té dos objectius principals: instal·lar un sistema operatiu lliure en un ordinador (ja sigui amb o sense un sistema o sistemes existents), i proporcionar una gamma de programari que cobreixi totes les necessitats dels usuaris.

en: The Installer: <command>debian-installer</command>
ca-ES: L'instal·lador: <command>debian-installer</command>

en: The <command>debian-installer</command>, designed to be extremely modular in order to be as generic as possible, targets the first objective. It covers a broad range of installation situations and in general, greatly facilitates the creation of a derivative installer corresponding to a particular case.
ca-ES: El <command>debian-installer</command>, dissenyat per ser extremadament modular per tal de ser el més genèric possible, apunta al primer objectiu. Cobreix una àmplia gamma de situacions d'instal·lació i, en general, facilita en gran manera la creació d'un instal·lador derivat que s'ajusti a un cas particular.

en: This modularity, which also makes it very complex, may be daunting for the developers discovering this tool; but whether used in graphical or text mode, the user's experience is still similar. Great efforts have been made to reduce the number of questions asked at installation time, in particular thanks to the inclusion of automatic hardware detection software.
ca-ES: Aquesta modularitat, que també el fa molt complex, pot ser descoratjadora per als desenvolupadors que descobreixen aquesta eina; però si s'utilitza en mode gràfic o de text, l'experiència de l'usuari és similar. S'han fet grans esforços per reduir el nombre de preguntes formulades en el moment de la instal·lació, en particular gràcies a la inclusió del programari automàtic de detecció de maquinari.

en: It is interesting to note that distributions derived from Debian differ greatly on this aspect, and provide a more limited installer (often confined to the i386 or amd64 architectures), but more user-friendly for the uninitiated. On the other hand, they usually refrain from straying too far from package contents in order to benefit as much as possible from the vast range of software offered without causing compatibility problems.
ca-ES: És interessant observar que les distribucions derivades de Debian difereixen molt en aquest aspecte, i proporcionen un instal·lador més limitat (sovint limitat a les arquitectures i386 o amd64), però més fàcil d'utilitzar per als no iniciats. D'altra banda, normalment s'abstenen de desviar-se massa del contingut dels paquets per a beneficiar-se en la mesura que sigui possible de l'àmplia gamma de programes oferts sense causar problemes de compatibilitat.

en: The Software Library
ca-ES: La biblioteca de programari

en: Quantitatively, Debian is undeniably the leader in this respect, with over 31,000 source packages. Qualitatively, Debian’s policy and long testing period prior to releasing a new stable version justify its reputation for stability and consistency. As far as availability, everything is available on-line through many mirrors worldwide, with updates pushed out every six hours.
ca-ES: Quantitativament, Debian és innegablement el líder en aquest sentit, amb més de 31.000 paquets font. Qualitativament, la política de Debian i el llarg període de proves abans de llançar una nova versió estable justifiquen la seva reputació d'estabilitat i consistència. Pel que fa a la disponibilitat, tot està disponible en línia a través de molts miralls a tot el món, amb actualitzacions que s'envien cada sis hores.

en: Most new free software programs quickly find their way into the development version which allows them to be installed. If this requires too many updates due to their dependencies, the program can also be recompiled for the stable version of Debian (see <xref linkend="debian-packaging" /> for more information on this topic).
ca-ES: La majoria del nou programari lliure ràpidament es pot trobar a la versió en desenvolupament que fa que puguin ser instal·lats. Si això requereix massa actualitzacions a causa de les seves dependències, el programa també es pot tornar a compilar per a la versió estable de Debian. (veieu <xref linkend="debian-packaging" /> per més informació sobre aquest tema).

en: Lifecycle of a Release
ca-ES: Cicle de vida d'una versió

en: <primary>lifecycle</primary>
ca-ES: <primary>cicle de vida</primary>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>release lifecycle</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>cicle de publicacions</secondary>

en: The project will simultaneously have three to six different versions of each program, named <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, and even <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>. Each one corresponds to a different phase in development. For a good understanding, let us take a look at a program's journey, from its initial packaging to inclusion in a stable version of Debian.
ca-ES: El projecte tindrà simultàniament entre tres o sis versions diferents de cada programa, que són: <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, i fins i tot <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>. Cada una correspon a una fase diferent de desenvolupament. Per a una bona comprensió, veiem el camí d'un programa, des del seu empaquetat inicial fins a la inclusió en una versió estable de Debian.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Release
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> Versió («release»)

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>release</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>publicació</secondary>

en: The term “release”, in the Debian project, indicates a particular version of a distribution (e.g., “unstable release” means “the unstable version”). It also indicates the public announcement of the launch of any new version (stable).
ca-ES: El terme «release», en el projecte Debian, indica una versió particular d'una distribució (per exemple, «unstable release» significa «la versió inestable». També fa referència a l'anunci públic del llançament de qualsevol versió nova (estable).

en: The <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> Status
ca-ES: L'estat <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>

en: First let us take a look at the particular case of the <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> distribution: this is a group of Debian packages corresponding to the software currently in development, and not necessarily completed, explaining its name. Not everything passes through this step; some developers add packages here in order to get feedback from more experienced (or braver) users.
ca-ES: En primer lloc, examinem el cas concret de la distribució <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>: aquest és un grup de paquets de Debian corresponents al programari actualment en desenvolupament, i no necessàriament enllestit, com indica el seu nom. No tot passa a través d'aquest pas; alguns desenvolupadors afegeixen paquets aquí per tal d'obtenir comentaris dels usuaris més experimentats (o més valents).

en: Otherwise, this distribution frequently houses important modifications to base packages, whose integration into <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> with serious bugs would have critical repercussions. It is, thus, a completely isolated distribution, its packages never migrate to another version (except by direct, express intervention of the maintainer or the ftpmasters). It is also not self-contained: only a subset of the existing packages are present in <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, and it generally does not include the base system. This distribution is therefore mostly useful in combination with another, self-contained, distribution such as <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.
ca-ES: En cas contrari, aquesta distribució sovint conté modificacions importants als paquets base, la integració dels quals a la distribució <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> amb errors seriosos tindria repercussions crítiques. És, per tant, una distribució completament aïllada, els seus paquets mai migren a una altra versió (excepte per intervenció directa i expressa del mantenidor o dels ftpmasters). Tampoc és autocontinguda: només un subconjunt dels paquets existents es troben a <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>, i generalment no inclou el sistema base. Aquesta distribució és, per tant, molt útil en combinació amb una altra distribució autònoma, com ara <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.

en: The <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> Status
ca-ES: L'estat <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>

en: Let us turn back to the case of a typical package. The maintainer creates an initial package, which they compile for the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> version and place on the <literal>ftp-master.debian.org</literal> server. This first event involves inspection and validation from the ftpmasters. The software is then available in the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> distribution, which is the “cutting edge” distribution chosen by users who are more concerned with having up-to-date packages than worried about serious bugs. They discover the program and then test it.
ca-ES: Tornem al cas d'un paquet típic. El mantenidor crea un paquet inicial, que compilarà per a la versió <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> i el deixarà al servidor <literal>ftp-master.debian.org</literal>. Aquest primer esdeveniment implica la inspecció i validació dels ftpmasters. El programari estarà llavors disponible a la distribució <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, que és la distribució «a la cresta de l'onada» triada pels usuaris que estan més preocupats per tenir paquets a la darrera versió que per problemes greus. Descobreixen el programa i després el proven.

en: If they encounter bugs, they report them to the package's maintainer. The maintainer then regularly prepares corrected versions, which they upload to the server.
ca-ES: Si troben errors, els informen al mantenidor del paquet. El mantenidor llavors prepara regularment versions corregides, que tornarà a enviar al servidor.

en: Every newly updated package is updated on all Debian mirrors around the world within six hours. The users then test the corrections and search for other problems resulting from the modifications. Several updates may then occur rapidly. During these times, autobuilder robots come into action. The maintainer uploads the package sources (without any precompiled package). The autobuilders take over and automatically compile versions for all supported architectures. Some compilations may fail; the maintainer will then receive a bug report indicating the problem, which is then to be corrected in the next versions. When the bug is discovered by a specialist for the architecture in question, the bug report may come with a patch ready to use.
ca-ES: Cada paquet actualitzat s'actualitza en tots els miralls de Debian del món en sis hores. Els usuaris després proven les correccions i cerquen altres problemes resultants de les modificacions. Es poden produir diverses actualitzacions ràpidament. Durant aquests temps, els robots de compilació automàtica («autobuilders») entren en acció. El mantenidor envia les fonts del paquet (sense cap paquet precompilat). Els «autobuilders» se'n fan càrrec i compilen versions automàticament per a totes les arquitectures suportades. Algunes compilacions poden fallar: el mantenidor rebrà un informe d'error indicant el problema, que després es corregirà en versions posteriors. Quan l'error és descobert per un especialista de l'arquitectura en qüestió, l'informe d'error pot venir amb un pedaç preparat per utilitzar-lo.

en: Compilation of a package by the autobuilders
ca-ES: Compilació d'un paquet pels «autobuilders»

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> <command>buildd</command>, the Debian package recompiler
ca-ES: <emphasis>VISTA RÀPIDA</emphasis> <command>buildd</command>: el recompilador de paquets Debian

en: <primary>build daemon</primary>
ca-ES: <primary>dimoni de compilació</primary>

en: <emphasis>buildd</emphasis> is the abbreviation of “build daemon”. This program automatically recompiles new versions of Debian packages on the architectures on which it is hosted (cross-compilation is avoided as much as possible).
ca-ES: <emphasis>buildd</emphasis> és l'abreviatura de “build daemon”. Aquest programa recompila automàticament les noves versions dels paquets Debian en les arquitectures on es troba (s'evita la compilació creuada tant com és possible).

en: Thus, to produce binaries for the <literal>arm64</literal> architecture, the project has <literal>arm64</literal> machines available. The <emphasis>buildd</emphasis> program runs on them continuously and creates binary packages for <literal>arm64</literal> from source packages sent by Debian developers.
ca-ES: Per tant, per a produir binaris per a l'arquitectura <literal>arm64</literal>, el projecte té disponibles màquines <literal>arm64</literal>. El programa <emphasis>buildd</emphasis> hi funciona contínuament i crea paquets binaris per <literal>arm64</literal> a partir de paquets font enviats pels desenvolupadors de Debian.

en: This software is used on all the computers serving as autobuilders for Debian. By extension, the term <emphasis>buildd</emphasis> frequently is used to refer to these machines, which are generally reserved solely for this purpose.
ca-ES: Aquest programari s'utilitza en tots els ordinadors que funcionen com a «autobuilders» per a Debian. Per extensió, el terme <emphasis>buildd</emphasis> sovint s'utilitza per referir-se a aquestes màquines, que generalment es reserven exclusivament per a aquest propòsit.

en: Migration to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>
ca-ES: Migració a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>

en: A bit later, the package will have matured; compiled on all the architectures, it will not have undergone recent modifications. It is then a candidate for inclusion in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution — a group of <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> packages chosen according to some quantifiable criteria. Every day a program automatically selects the packages to include in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, according to elements guaranteeing a certain level of quality:
ca-ES: Una mica més tard, el paquet haurà madurat: compilat sobre totes les arquitectures, i no haurà sofert modificacions recents. És llavors un candidat per a la seva inclusió a la distribució <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> — un grup de paquets de <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> triats segons uns criteris quantificables. Cada dia un programa automàticament selecciona els paquets per ser inclosos a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, d'acord amb uns elements que garanteixin un cert nivell de qualitat:

en: successful compilation on all officially supported architectures;
ca-ES: compilació amb èxit en totes les arquitectures amb suport oficial;

en: lack of critical bugs, or, at least fewer than the version currently included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>;
ca-ES: absència d'errors crítics o, com a mínim, menys que a la versió que s'inclou actualment a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>;

en: at least 5 days spent in <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, which is usually sufficient time to find and report any serious problems (successfully passing the package's own test suite, if it has one, reduces that time);
ca-ES: haver estat com a mínim cinc dies a <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, que sol ser temps suficient per trobar i informar de qualsevol problema seriós (el passar amb èxit el conjunt de proves del propi paquet , si n'hi ha, redueix aquest temps);

en: dependencies that can be satisfied in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, or that can at least be moved there together with the package in question;
ca-ES: dependències que poden ser satisfetes a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, o que com a mínim puguin migrar-se al mateix temps que el paquet en qüestió;

en: automatic quality tests of the package (<emphasis role="pkg">autopkgtest</emphasis>) — if defined — don't show any regression.
ca-ES: els controls de qualitat automàtics del propi paquet (<emphasis role="pkg">autopkgtest</emphasis>) — si n'hi ha — no mostren cap regressió.

en: This system is clearly not infallible; critical bugs are regularly found in packages included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Still, it is generally effective, and <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> poses far fewer problems than <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, being for many, a good compromise between stability and novelty.
ca-ES: Aquest sistema clarament no és infal·lible; els errors crítics es troben regularment en els paquets inclosos a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Tot i així, és generalment efectiu i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> té molts menys problemes que <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, essent per a molts un bon compromís entre estabilitat i novetat.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Limitations of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>
ca-ES: <emphasis>NOTA</emphasis> Limitacions de <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>

en: While very interesting in principle, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> does have some practical problems: the tangle of cross-dependencies between packages is such that a package can rarely move there completely on its own. With packages all depending upon each other, it is sometimes necessary to migrate a large number of packages simultaneously, which is impossible when some are uploading updates regularly. On the other hand, the script identifying the families of related packages works hard to create them (this would be an NP-complete problem, for which, fortunately, we know some good heuristics). This is why we can manually interact with and guide this script by suggesting groups of packages, or imposing the inclusion of certain packages in a group, even if this temporarily breaks some dependencies. This functionality is accessible to the Release Managers and their assistants.
ca-ES: Encara que molt interessant en principi, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> té alguns problemes pràctics: l'embolic de dependències creuades entre paquets és tal que un paquet rarament pot moure's completament per si sol. Amb tots els paquets depenent els uns dels altres, de vegades és necessari migrar un gran nombre de paquets simultàniament, cosa que és impossible quan alguns estan pujant actualitzacions regularment. D'altra banda, el programa que identifica les famílies dels paquets relacionats treballa dur per crear-los (això seria un problema NP-complet, per al qual, afortunadament, coneixem algunes heurístiques bones). Per això podem interaccionar manualment i guiar aquest script suggerint grups de paquets, o imposant la inclusió de certs paquets en un grup, fins i tot si això trenca temporalment algunes dependències. Aquesta funcionalitat és accessible als gestors de versions («Release Managers») i als seus assistents.

en: Recall that an NP-complete problem is of an exponential algorithmic complexity according to the size of the data, here being the length of the code (the number of figures) and the elements involved. The only way to resolve it is frequently to examine all possible configurations, which could require enormous means. A heuristic is an approximate, but satisfying, solution.
ca-ES: Recordeu que un problema NP-complet és d'una complexitat algorítmica exponencial segons la mida de les dades, que aquí són la longitud del codi (la quantitat de línies) i els elements implicats. L'única manera de resoldre-ho és sovint examinar totes les configuracions possibles, que podrien requerir enormes mitjans. Una heurística és una solució aproximada però satisfactòria.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The Release Manager
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> El gestor de versions («Release Manager»)

en: <primary>Release Manager</primary>
ca-ES: <primary>Gestor de versions</primary>

en: <primary>Stable Release Manager</primary><seealso>SRM</seealso>
ca-ES: <primary>Gestor de versions de «Stable»</primary><seealso>SRM</seealso>

en: <primary>SRM</primary><seealso>Stable Release Manager</seealso>
ca-ES: <primary>SRM</primary><seealso>Gestor de versions de «Stable»</seealso>

en: <primary>Debian Project</primary><secondary>release manager</secondary>
ca-ES: <primary>Projecte Debian</primary><secondary>gestor de publicació</secondary>

en: Release Manager is an important title, associated with heavy responsibilities. The bearer of this title must, in effect, manage the release of a new, stable version of Debian, and define the process for development of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> until it meets the quality criteria for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>. They also define a tentative schedule (not always followed).
ca-ES: El gestor de versions («Release Manager») és un títol important, associat amb responsabilitats pesades. El portador d'aquest títol ha de, en efecte, gestionar el llançament d'una nova versió estable de Debian, i definir el procés de desenvolupament de <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> fins que assoleixi els criteris de qualitat per a esdevenir <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>. També defineix un calendari provisional (que no sempre és seguit).

en: We also have Stable Release Managers, often abbreviated <acronym>SRM</acronym>, who manage and select updates for the current stable version of Debian. They systematically include security patches and examine all other proposals for inclusion, on a case by case basis, sent by Debian developers eager to update their package in the stable version.
ca-ES: També tenim els gestors de versions de «Stable», sovint abreujat <acronym>SRM</acronym> («Stable Release Managers»), que gestionen i seleccionen actualitzacions per a la versió estable actual de Debian. Inclouen sistemàticament pedaços de seguretat i examinen totes les altres propostes d'inclusió, cas per cas, enviades per desenvolupadors de Debian desitjosos d'actualitzar el seu paquet a la versió estable.

en: The Promotion from <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> to <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>
ca-ES: La promoció des de <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> a <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>

en: Let us suppose that our package is now included in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. As long as it has room for improvement, its maintainer must continue to improve it and restart the process from <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> (but its later inclusion in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> is generally faster: unless it changed significantly, all of its dependencies are already available). When it reaches perfection, the maintainer has completed their work. The next step is the inclusion in the <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> distribution, which is, in reality, a simple copy of <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> at a moment chosen by the Release Manager. Ideally, this decision is made when the installer is ready, and when no program in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> has any known critical bugs.
ca-ES: Suposem ara que el nostre paquet està inclòs a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Mentre hi hagi espai per a la millora, el seu mantenidor ha de continuar millorant-lo i reiniciar el procés des de <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> (però la seva posterior inclusió a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> és generalment més ràpida: llevat que canviï significativament, totes les seves dependències ja estan disponibles). Quan arriba a la perfecció, el mantenidor ha completat el seu treball. El següent pas és la inclusió a la distribució <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, és, en realitat, una simple còpia de <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> en un moment triat pel gestor de versions. Idealment, aquesta decisió es pren quan l'instal·lador està llest, i quan cap programa de <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> té errors crítics coneguts.

en: Since this moment never truly arrives, in practice, Debian must compromise: remove packages whose maintainer has failed to correct bugs on time, or agree to release a distribution with some bugs in the thousands of programs. The Release Manager will have previously announced a freeze period, during which each update to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> must be approved. The goal here is to prevent any new version (and its new bugs), and to only approve updates fixing bugs.
ca-ES: Atès que aquest moment mai arriba realment, a la pràctica, Debian ha de prendre un compromís: eliminar paquets el mantenidor dels quals no ha pogut corregir errors a temps, o acceptar alliberar una distribució amb alguns errors en els milers de programes. El gestor de versions haurà anunciat prèviament un període de congelació, durant el qual cada actualització a <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> ha de ser aprovada. L'objectiu aquí és evitar qualsevol nova versió (i els seus nous errors) i només aprovar actualitzacions que solucionin errors.

en: A package's path through the various Debian versions
ca-ES: El camí d'un paquet a través de les diverses versions de Debian

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Freeze: the home straight
ca-ES: <emphasis>VOCABULARIO</emphasis> Congelació: la recta final

en: <primary>freeze</primary>
ca-ES: <primary>congelació</primary>

en: During the freeze period, development of the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution is blocked; no more automatic updates are allowed. Only the Release Managers are then authorized to change packages, according to their own criteria. The purpose is to prevent the appearance of new bugs by introducing new versions; only thoroughly examined updates are authorized when they correct significant bugs.
ca-ES: Durant el període de congelació, el desenvolupament de la distribució <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> queda bloquejat: ja no es permeten les actualitzacions automàtiques. Només els gestors de versions estan autoritzats a canviar els paquets, segons els seus propis criteris. El propòsit és evitar l'aparició de nous errors introduint noves versions; només s'autoritzen actualitzacions examinades a fons quan corregeixen errors significatius.

en: After the release of a new stable version, the Stable Release Managers manage all further development (called “revisions”, ex: 10.1, 10.2, 10.3 for version 10). These updates systematically include all security patches. They will also include the most important corrections (the maintainer of a package must prove the gravity of the problem that they wish to correct in order to have their updates included).
ca-ES: Després del llançament d'una nova versió estable, els gestors de versions de «Stable» gestionen tot el desenvolupament posterior (s'anomenen "revisions", ex: 10.1, 10.2, 10.3 per a la versió 10). Aquestes actualitzacions inclouen sistemàticament tots els pedaços de seguretat. També inclouran les correccions més importants (el mantenidor d'un paquet ha de demostrar la gravetat del problema que desitja corregir per tal d'incloure les seves actualitzacions).

en: At the end of the journey, our hypothetical package is now included in the stable distribution. This journey, not without its difficulties, explains the significant delays separating the Debian Stable releases. This contributes, over all, to its reputation for quality. Furthermore, the majority of users are satisfied using one of the three distributions simultaneously available. The system administrators, concerned above all about the stability of their servers, don't need the latest and greatest version of GNOME; they can choose Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, and they will be satisfied. End users, more interested in the latest versions of GNOME or KDE Plasma than in rock-solid stability, will find Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> to be a good compromise between a lack of serious problems and relatively up-to-date software. Finally, developers and more experienced users may blaze the trail, testing all the latest developments in Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> right out of the gate, at the risk of suffering the headaches and bugs inherent in any new version of a program. To each their own Debian!
ca-ES: Al final del viatge, el nostre hipotètic paquet està ara inclòs a la distribució estable. Aquest viatge, no sense dificultats, explica els retards significatius que separen les versions de Debian Stable. Això contribueix, sobretot, a la seva reputació de qualitat. A més, la majoria dels usuaris estan satisfets utilitzant una de les tres distribucions disponibles simultàniament. Els administradors del sistema, preocupats sobretot per l'estabilitat dels seus servidors, no necessiten l'última i més gran versió de GNOME: poden triar Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, i es veuran satisfets. Els usuaris finals, més interessats en les últimes versions del GNOME o del Plasma del KDE que en una estabilitat sòlida, trobaran en Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> un bon compromís entre la falta de problemes greus i un programari relativament actualitzat. Finalment, els desenvolupadors i usuaris més experimentats poden obrir camí, provant totes les últimes versions a Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> acabades de sortir del forn, amb el risc de patir els mals de cap i els errors inherents a qualsevol nova versió d'un programa. Una versió de Debian per a cadascú!

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> GNOME and KDE Plasma, graphical desktop environments
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> GNOME i KDE Plasma, els entorns gràfics d'escriptori

en: GNOME (originally an acronym for GNU Network Object Model Environment) and Plasma by KDE (formerly known as K Desktop Environment) are the two most popular/established graphical desktop environments in the free software world, and will be presented in greater detail in <xref linkend="sect.graphical-desktops" />.
ca-ES: GNOME (originalment un acrònim de «GNU Network Object Model Environment») i Plasma, de KDE (anteriorment conegut com a «K Desktop Environment»), són els dos entorns d'escriptori gràfics més populars/establerts en el món del programari lliure, i es presentaran amb més detall a <xref linkend="sect.graphical-desktops" />.

en: A desktop environment is a set of programs grouped together to allow easy management of the most common operations through a graphical interface. They generally include a file manager, office suite, web browser, e-mail program, multimedia accessories, etc. The most visible difference resides in the choice of the graphical library used: GNOME has chosen GTK+ (free software licensed under the LGPL), and the KDE community has selected Qt (a company-backed project, available nowadays both under the GPL and a commercial license). <ulink type="block" url="https://www.gnome.org/" /> <ulink type="block" url="https://kde.org/" />
ca-ES: Un entorn d'escriptori és un conjunt de programes agrupats per permetre una gestió fàcil de les operacions més comunes a través d'una interfície gràfica. Generalment inclouen un gestor d'arxius, suite d'oficina, navegador web, programa de correu electrònic, accessoris multimèdia, etc. La diferència més visible resideix en l'elecció de la biblioteca gràfica utilitzada: GNOME ha triat GTK+ (programari lliure amb llicència LGPL), i la comunitat KDE ha seleccionat Qt (un projecte amb suport d'empresa, actualment disponible tant sota la GPL com també amb una llicència comercial).<ulink type="block" url="https://www.gnome.org/" /><ulink type="block" url="https://kde.org/" />

en: Chronological path of a program packaged by Debian
ca-ES: Camí cronològic d'un programa empaquetat per Debian

en: The <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> and <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis> Status
ca-ES: L'estat de <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> i <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>

en: <primary>support</primary><secondary>Long Term Support (LTS)</secondary>
ca-ES: <primary>suport</primary><secondary>Long Term Support (LTS, suport a llarg termini)</secondary>

en: Each <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> release has an expected lifetime of about 5 years and given that releases tend to happen every 2 years, there can be up to 3 supported releases at a given point of time. When a new stable release happens, the former release becomes <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> and the one even before becomes <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis>.
ca-ES: Cada versió estable (<emphasis role="distribution">Stable</emphasis>) té una esperança de vida d'uns 5 anys i atès que les versions tendeixen a passar cada 2 anys, pot haver-hi fins a 3 llançaments compatibles en un moment donat. Quan es produeix una nova versió estable, l'alliberament anterior esdevé <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> (antic estable) i l'anterior a aquest esdevé <emphasis role="distribution">Oldoldstable</emphasis> (antic antic estable).

en: This Long Term Support (LTS) of Debian releases is a recent initiative: individual contributors and companies joined forces to create the Debian LTS team. Older releases which are no longer supported by the Debian security team fall under the responsibility of this new team.
ca-ES: Aquest suport a llarg termini (LTS) dels llançaments de Debian és una iniciativa recent: col·laboradors individuals i empreses es van unir per crear l'equip Debian LTS. Les versions antigues que ja no estan suportades per l'equip de seguretat de Debian són responsabilitat d'aquest nou equip.

en: The Debian security team handles security support in the current <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> release and also in the <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> release (but only for as long as is needed to ensure one year of overlap with the current stable release). This amounts roughly to three years of support for each release. The Debian LTS team handles the last (two) years of security support so that each release benefits from at least 5 years of support and so that users can upgrade from version N to N+2, for example, from Debian 9 <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis> to Debian 11 <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS" />
ca-ES: L'equip de seguretat de Debian gestiona el suport de seguretat per a la distribució vigent <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> i també per a l'anterior <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> (però només durant el temps necessari per assegurar un any de solapament amb l'actual versió estable). Això equival aproximadament a tres anys de suport per a cada versió. L'equip de Debian LTS s'encarrega dels últims (dos) anys de suport de seguretat de manera que cada llançament es beneficiï d'un mínim de cinc anys de suport de manera que els usuaris puguin actualitzar de la versió N a la N+2, per exemple, de Debian 9 <emphasis role="distribution">Strectch</emphasis> a Debian 11 <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis>. <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS" />

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> Companies sponsoring the LTS effort
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Companyies patrocinant l'esforç LTS (suport a llarg termini)

en: Long Term Support is a difficult commitment to make in Debian because volunteers tend to avoid the work that is not very fun. And providing security support for 5 year old software is — for many contributors — a lot less fun than packaging new upstream versions or developing new features.
ca-ES: El suport a llarg termini és un compromís difícil de fer a Debian perquè els voluntaris tendeixen a evitar el treball que no és gaire divertit. I proporcionar suport de seguretat per a un programari de 5 anys d'antiguitat és — per a molts col·laboradors — molt menys divertit que empaquetar noves versions o desenvolupar noves característiques.

en: To bring this project to life, the project counted on the fact that long term support was particularly relevant for companies and that they would be willing to mutualize the cost of this security support.
ca-ES: Per a donar vida a aquest projecte, el projecte comptava amb el fet que el suport a llarg termini era especialment rellevant per a les empreses i que estarien disposades a repartir el cost d'aquest suport de seguretat.

en: The project started in June 2014: some organizations allowed their employees to contribute part-time to Debian LTS while others preferred to sponsor the project with money so that Debian contributors get paid to do the work that they would not do for free. Most Debian contributors willing to be paid to work on LTS got together to create a clear sponsorship offer managed by Freexian (Raphaël Hertzog's company): <ulink type="block" url="https://www.freexian.com/services/debian-lts.html" />
ca-ES: El projecte va començar el juny del 2014: algunes organitzacions van permetre als seus empleats contribuir a temps parcial a Debian LTS, mentre que altres van preferir patrocinar el projecte amb diners perquè els contribuïdors de Debian rebessin per fer un treball que de franc no farien. La majoria dels col·laboradors de Debian disposats a ser pagats per treballar en LTS es van reunir per crear una oferta de patrocini clara gestionada per Freexian (empresa de Raphaël Hertzog): <ulink type="block" url="https://www.freexian.com/services/debian-lts.html" />

en: In the Debian LTS team, the volunteers work on packages they care about while the paid contributors prioritize packages used by their sponsors.
ca-ES: A l'equip Debian LTS, els voluntaris treballen en paquets que els preocupen mentre que els contribuïdors pagats prioritzen els paquets utilitzats pels seus patrocinadors.

en: The project is always looking for new sponsors: What about your company? Can you let an employee work part-time on long term support? Can you allocate a small budget for security support? <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS/Funding" />
ca-ES: El projecte sempre està buscant nous patrocinadors: I la teva empresa? Pots deixar que un empleat treballi a temps parcial en el suport a llarg termini? Pots assignar un petit pressupost per al suport de seguretat? <ulink type="block" url="https://wiki.debian.org/LTS/Funding" />
