0 - en to ca-ES translation catalogue (543 entries)

en: Network Services: Postfix, Apache, NFS, Samba, Squid, LDAP, SIP, XMPP, TURN
ca-ES: Serveis de xarxa: Postfix, Apache, NFS, Samba, Squid, LDAP, SIP, XMPP, TURN

en: Network services are the programs that users interact with directly in their daily work. They are the tip of the information system iceberg, and this chapter focuses on them; the hidden parts they rely on are the infrastructure we already described. They usually require the encryption technology described in <xref linkend="sect.x509-cert" />.
ca-ES: Els serveis de xarxa són els programes amb els quals els usuaris interaccionen directament en el seu treball diari. Són la punta de l'iceberg del sistema d'informació, i aquest capítol se centra en ells; les parts ocultes en les quals es basen són la infraestructura que ja hem descrit. Generalment requereixen la tecnologia d'encriptació descrita a <xref linkend="sect.x509-cert" />.

en: Mail Server
ca-ES: Servidor de correu

en: The Falcot Corp administrators selected Postfix for the electronic mail server, due to its reliability and its ease of configuration. Indeed, its design enforces that each task is implemented in a process with the minimum set of required permissions, which is a great mitigation measure against security problems.
ca-ES: Els administradors de Falcot Corp van seleccionar Postfix com a servidor de correu electrònic, degut a la fiabilitat i a la facilitat de configuració. De fet, el seu disseny força que cada tasca s'implementi en un procés amb el conjunt mínim de permisos requerits, que és una gran mesura de mitigació contra els problemes de seguretat.

en: <primary>email</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>correu</primary><secondary>servidor</secondary>

en: <primary>email</primary><secondary>Postfix</secondary>
ca-ES: <primary>correu</primary><secondary>Postfix</secondary>

en: <primary>server</primary><secondary>email</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>correu electrònic</secondary>

en: <primary>server</primary><secondary>SMTP</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>SMTP</secondary>

en: <primary>mail server</primary>
ca-ES: <primary>servidor de correu</primary>

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> The Exim4 server
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> El servidor Exim4

en: <primary>email</primary><secondary>Exim</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>Exim</secondary>

en: Debian uses Exim4 as the default email server (which is why the initial installation includes Exim4). The configuration is provided by a separate package, <emphasis role="pkg">exim4-config</emphasis>, and automatically customized based on the answers to a set of Debconf questions very similar to the questions asked by the <emphasis role="pkg">postfix</emphasis> package.
ca-ES: Debian utilitza Exim4 com a servidor de correu electrònic per defecte (per això la instal·lació inicial inclou Exim4). La configuració és proporcionada per un paquet separat, <emphasis role="pkg">exim4-config</emphasis>, i es personalitza automàticament basant-se en les respostes a un conjunt de preguntes Debconf molt similars a les preguntes plantejades pel paquet <emphasis role="pkg">postfix</emphasis>.

en: The configuration can be either in one single file (<filename>/etc/exim4/exim4.conf.template</filename>) or split across a number of configuration snippets stored under <filename>/etc/exim4/conf.d/</filename>. In both cases, the files are used by <command>update-exim4.conf</command> as templates to generate <filename>/var/lib/exim4/config.autogenerated</filename>. The latter is the file used by Exim4. Thanks to this mechanism, values obtained through Exim's debconf configuration — which are stored in <filename>/etc/exim4/update-exim4.conf.conf</filename> — can be injected in Exim's configuration file, even when the administrator or another package has altered the default Exim configuration.
ca-ES: La configuració pot estar en un sol fitxer (<filename>/etc/exim4/exim4.conf.template</filename>) o dividir-se en fragments de configuració emmagatzemats sota <filename>/etc/exim4/conf.d/</filename>. En ambdós casos, els fitxers són utilitzats per <command>update-exim4.conf</command> com a plantilles per a generar <filename>/var/lib/exim4/config.autogenerat</filename>. Aquest últim és el fitxer utilitzat per Exim4. Gràcies a aquest mecanisme, els valors obtinguts a través de la configuració debconf d'Exim — que s'emmagatzemen en <filename>/etc/exim4/update-exim4.conf.conf</filename> — es poden injectar al fitxer de configuració d'Exim, fins i tot quan l'administrador o un altre paquet ha alterat la configuració per defecte d'Exim.

en: The Exim4 configuration file syntax has its peculiarities and its learning curve; however, once these peculiarities are understood, Exim4 is a very complete and powerful email server, as evidenced by the tens of pages of documentation. <ulink type="block" url="https://www.exim.org/docs.html" />
ca-ES: La sintaxi del fitxer de configuració Exim4 té les seves peculiaritats i la seva corba d'aprenentatge; no obstant això, una vegada que aquestes peculiaritats són enteses, Exim4 és un servidor de correu electrònic molt complet i potent com ho demostren les desenes de pàgines de documentació. <ulink type="block" url="https://www.exim.org/docs.html" />

en: Installing Postfix
ca-ES: Instal·lació de Postfix

en: <primary>Postfix</primary><secondary>installation</secondary>
ca-ES: <primary>Postfix</primary><secondary>instal·lació</secondary>

en: The <emphasis role="pkg">postfix</emphasis> package includes the main <acronym>SMTP</acronym> daemon. Other packages (such as <emphasis role="pkg">postfix-ldap</emphasis> and <emphasis role="pkg">postfix-pgsql</emphasis>) add extra functionality to Postfix, including access to mapping databases. You should only install them if you know that you need them.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">postfix</emphasis> inclou el dimoni <acronym>SMTP</acronym> principal. Altres paquets (com ara <emphasis role="pkg">postfix-ldap</emphasis> i <emphasis role="pkg">postfix-pgsql</emphasis>) afegeixen funcionalitat addicional a Postfix, incloent-hi accés a bases de dades. Només cal instal·lar-los si se sap que es necessiten.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> SMTP
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> SMTP

en: <acronym>SMTP</acronym> (<emphasis>Simple Mail Transfer Protocol</emphasis>, RFC 5321) is the protocol used by mail servers to exchange and route emails.
ca-ES: <acronym>SMTP</acronym> («<emphasis>Simple Mail Transfer Protocol</emphasis>» o “Protocol simple de transferència de correu”, RFC 5321) és el protocol utilitzat pels servidors de correu per intercanviar i encaminar correus electrònics.

en: Several Debconf questions are asked during the installation of the package. The answers allow generating a first version of the <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> configuration file.
ca-ES: Durant la instal·lació del paquet es fan diverses preguntes Debconf. Les respostes permeten generar una primera versió del fitxer de configuració <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>.

en: The first question deals with the type of setup. Only two of the proposed answers are relevant in case of an Internet-connected server, “Internet site” and “Internet with smarthost”. The former is appropriate for a server that receives incoming email and sends outgoing email directly to its recipients, and is therefore well-adapted to the Falcot Corp case. The latter is appropriate for a server receiving incoming email normally, but that sends outgoing email through an intermediate SMTP server — the “smarthost” — rather than directly to the recipient's server. This is mostly useful for individuals with a dynamic IP address, since many email servers reject messages coming straight from such an IP address. In this case, the smarthost will usually be the ISP's SMTP server, which is always configured to accept email coming from the ISP's customers and forward it appropriately. This setup (with a smarthost) is also relevant for servers that are not permanently connected to the internet, since it avoids having to manage a queue of undeliverable messages that need to be retried later.
ca-ES: La primera pregunta es refereix al tipus de configuració. Només dues de les respostes proposades són rellevants en el cas d'un servidor connectat a Internet, «Internet site» i «Internet with smarthost». El primer és adequat per a un servidor que rep correu electrònic entrant i envia correu electrònic sortint directament als seus destinataris, i per tant està ben adaptat al cas Falcot Corp. El segon és adequat per a un servidor que rep un correu electrònic entrant normalment, però que envia el correu electrònic sortint a través d'un servidor SMTP intermedi — l'«smarthost»— en lloc de fer-ho directament al servidor del destinatari. Això és en gran part útil per a persones amb una adreça IP dinàmica, ja que molts servidors de correu electrònic rebutgen missatges que venen directament des d'una adreça IP. En aquest cas, l'«smarthost» normalment serà el servidor SMTP de l'ISP, que sempre està configurat per acceptar el correu electrònic procedent dels clients de l'ISP i per reenviar-lo adequadament. Aquesta configuració (amb un «smarthost») també és rellevant per als servidors que no estan connectats permanentment a Internet, ja que evita haver de gestionar una cua de missatges pendents d'entrega que s'han de tornar a provar d'enviar més tard.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> ISP
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> ISP

en: <acronym>ISP</acronym> is the acronym for “Internet Service Provider”. It covers an entity, often a commercial company, that provides Internet connections and the associated basic services (email, news and so on).
ca-ES: <acronym>ISP</acronym> és l'acrònim de «Internet Service Provider» o “Proveïdor de serveis d'Internet”. Fa referència a una entitat, sovint una empresa comercial, que proporciona connexions a Internet i els serveis bàsics associats (correu electrònic, notícies, etc.).

en: The second question deals with the full name of the machine, used to generate email addresses from a local user name; the full name of the machine ends up as the part after the at-sign (“@”). In the case of Falcot, the answer should be <literal>mail.falcot.com</literal>. This is the only question asked by default, but the configuration it leads to is not complete enough for the needs of Falcot, which is why the administrators run <command>dpkg-reconfigure postfix</command> so as to be able to customize more parameters.
ca-ES: La segona pregunta tracta sobre el nom complet de la màquina, que s'utilitza per generar adreces de correu electrònic a partir d'un nom d'usuari local; el nom complet de la màquina esdevé la part després de l'arrova ("@"). En el cas de Falcot, la resposta hauria de ser <literal>mail.falcot.com</literal>. Aquesta és l'única pregunta formulada per defecte, però la configuració a la qual condueix no és prou completa per a les necessitats de Falcot, per la qual cosa els administradors executen <command>dpkg-reconfigure postfix</command> per tal de poder personalitzar més paràmetres.

en: One of the extra questions asks for all the domain names related to this machine. The default list includes its full name as well as a few synonyms for <literal>localhost</literal>, but the main <literal>falcot.com</literal> domain needs to be added by hand. More generally, this question should usually be answered with all the domain names for which this machine should serve as an MX server; in other words, all the domain names for which the DNS says that this machine will accept email. This information ends up in the <literal>mydestination</literal> variable of the main Postfix configuration file — <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>.
ca-ES: Una de les preguntes addicionals demana tots els noms de domini relacionats amb aquesta màquina. La llista per defecte inclou el seu nom complet, així com alguns sinònims de <literal>localhost</literal>, però el domini principal <literal>falcot.com</literal>ha de ser afegit a mà. En general, aquesta pregunta s'ha de respondre normalment amb tots els noms de domini pels quals aquesta màquina hauria de servir com a servidor MX; en altres paraules, tots els noms de domini pels quals el DNS diu que aquesta màquina acceptarà el correu electrònic. Aquesta informació acaba a la variable <literal>mydestination</literal> del fitxer de configuració principal de Postfix — <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>.

en: <primary>server</primary><secondary>MX</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>MX</secondary>

en: <primary>MX</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>MX</primary><secondary>servidor</secondary>

en: Role of the DNS <emphasis>MX</emphasis> record while sending a mail
ca-ES: Rol del registre DNS <emphasis>MX</emphasis> a l'enviar un correu

en: <emphasis>EXTRA</emphasis> Querying the MX records
ca-ES: <emphasis>EXTRA</emphasis> Consulta dels registres MX

en: When the DNS does not have an MX record for a domain, the email server will try sending the messages to the host itself, by using the matching A record (or AAAA in IPv6).
ca-ES: Quan el DNS no té un registre MX per a un domini, el servidor de correu electrònic intentarà enviar els missatges al mateix amfitrió, utilitzant el corresponent registre A (o AAAA en IPv6).

en: In some cases, the installation can also ask what networks should be allowed to send email via the machine. In its default configuration, Postfix only accepts emails coming from the machine itself; the local network will usually be added. The Falcot Corp administrators added <literal>192.168.0.0/16</literal> to the default answer. If the question is not asked, the relevant variable in the configuration file is <literal>mynetworks</literal>, as seen in the example below.
ca-ES: En alguns casos, la instal·lació també pot preguntar des de quines xarxes es permet enviar correus electrònics a través de la màquina. En la configuració per defecte, Postfix només accepta correus electrònics procedents de la pròpia màquina; la xarxa local també s'hi afegirà normalment. Els administradors de Falcot Corp van afegir <literal>192.168.0.0/16</literal> a la resposta per defecte. Si la pregunta no es fa, la variable rellevant en el fitxer de configuració és <literal>mynetworks</literal>, com es veu a l'exemple següent.

en: Local email can also be delivered through <command>procmail</command>. This tool allows users to sort their incoming email according to rules stored in their <filename>~/.procmailrc</filename> file. Both Postfix and Exim4 suggest <emphasis role="pkg">procmail</emphasis> by default, but there are alternatives like <emphasis role="pkg">maildrop</emphasis> or Sieve filters.
ca-ES: El correu electrònic local també es pot lliurar a través de <command>procmail</command>. Aquesta eina permet als usuaris ordenar el seu correu electrònic entrant d'acord amb les regles emmagatzemades al seu fitxer <filename>./.procmailrc</filename>. Tant Postfix com Exim4 suggereixen <emphasis role="pkg">procmail</emphasis> per defecte, però hi ha alternatives com ara <emphasis role="pkg">maildrop</emphasis> o els filtres Sieve.

en: <primary>email</primary><secondary>filtering</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtratge</secondary>

en: <primary>filtering email</primary>
ca-ES: <primary>filtre de correu electrònic</primary>

en: After this first step, the administrators got the following configuration file; it will be used as a starting point for adding some extra functionality in the next sections.
ca-ES: Després d'aquest primer pas, els administradors van obtenir el següent fitxer de configuració; s'utilitzarà com a punt de partida per afegir alguna funcionalitat addicional en les següents seccions.

en: Initial <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> file
ca-ES: Fitxer <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> inicial

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> <emphasis>Snake oil</emphasis> SSL certificates
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> Certificats SSL <emphasis>Snake oil</emphasis>

en: The <emphasis>snake oil</emphasis> certificates, like the <emphasis>snake oil</emphasis> “medicine” sold by unscrupulous quacks in old times, have absolutely no value: you cannot rely on them to authenticate the server since they are automatically generated self-signed certificates. However, they are useful to improve the privacy of the exchanges.
ca-ES: Els certificats «<emphasis>snake oil</emphasis>», o d'oli de serp, com els medicaments d'<emphasis>oli de serp</emphasis> venuts per tipus sense escrúpols en temps antics, no tenen cap valor: no es pot confiar en ells per autenticar el servidor ja que són certificats “autosignats” generats automàticament. No obstant això, són útils per millorar la privacitat dels intercanvis.

en: In general they should only be used for testing purposes, and normal service must use real certificates. The <link linkend="sidebar.letsencrypt">Let's encrypt</link> initiative offers free and trusted SSL/TLS certificates, which can be generated using the <emphasis role="pkg">certbot</emphasis> package as described in <xref linkend="sect.apache-ssl" /> and then used in <command>postfix</command> like this:
ca-ES: En general, només haurien d'utilitzar-se amb finalitats per fer proves, i el servei normal ha d'utilitzar certificats reals. La iniciativa <link linkend="sidebar.letsencrypt">Let's encrypt</link> ofereix certificats SSL/TLS gratuïts i de confiança que es poden generar utilitzant el paquet <emphasis role="pkg">certbot</emphasis> tal com es descriu a <xref linkend="sect.apache-ssl" /> i després es poden usar amb <command>postfix</command> així:

en: <primary>Postfix</primary><secondary>trusted certificates</secondary>
ca-ES: <primary>Postfix</primary><secondary>certificats de confiança</secondary>

en: 
    smtpd_tls_cert_file = /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMAIN</replaceable>/fullchain.pem
    smtpd_tls_key_file = /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMAIN</replaceable>/privkey.pem
    smtpd_tls_CAfile = /etc/ssl/certs/ca-certificates.crt
    smtpd_tls_CApath = /etc/ssl/certs
    smtp_tls_CApath = /etc/ssl/certs
ca-ES: 
    smtpd_tls_cert_file = /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMINI</replaceable>/fullchain.pem
    smtpd_tls_key_file = /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMINI</replaceable>/privkey.pem
    smtpd_tls_CAfile = /etc/ssl/certs/ca-certificates.crt
    smtpd_tls_CApath = /etc/ssl/certs
    smtp_tls_CApath = /etc/ssl/certs

en: Configuring Virtual Domains
ca-ES: Configuració de dominis virtuals

en: <primary>Postfix</primary><secondary>virtual domain</secondary>
ca-ES: <primary>Postfix</primary><secondary>domini virtual</secondary>

en: <primary>domain</primary><secondary>virtual</secondary>
ca-ES: <primary>domini</primary><secondary>virtual</secondary>

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Virtual domains and canonical domains
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Dominis virtuals i dominis canònics

en: None of the virtual domains must be referenced in the <literal>mydestination</literal> variable; this variable only contains the names of the “canonical” domains directly associated to the machine and its local users.
ca-ES: Cap dels dominis virtuals ha de ser referenciat a la variable <literal>mydestination</literal>; aquesta variable només conté els noms dels dominis “canònics” directament associats a la màquina i als seus usuaris locals.

en: Virtual Alias Domains
ca-ES: Àlies de domini virtual

en: <primary>alias</primary><secondary>virtual alias domain</secondary>
ca-ES: <primary>àlies</primary><secondary>àlies de domini virtual</secondary>

en: A virtual alias domain only contains aliases, i.e. addresses that only forward emails to other addresses.
ca-ES: Un domini d'àlies virtual només conté àlies, és a dir, adreces que només reenvien correus electrònics a altres adreces.

en: Such a domain is enabled by adding its name to the <literal>virtual_alias_domains</literal> variable, and referencing an address mapping file in the <literal>virtual_alias_maps</literal> variable.
ca-ES: Un domini d'aquesta mena s'habilita afegint el seu nom a la variable <literal>virtual_alias_domains</literal>, i fent referència a un fitxer de correspondència d'adreces amb la variable <literal>virtual_alias_maps</literal>.

en: The <filename>/etc/postfix/virtual</filename> file describes a mapping with a rather straightforward syntax: each line contains two fields separated by whitespace; the first field is the alias name, the second field is a list of email addresses where it redirects. The special <literal>@domain.com</literal> syntax covers all remaining aliases in a domain.
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/postfix/virtual</filename> descriu una correspondència amb una sintaxi bastant simple: cada línia conté dos camps separats per espais en blanc; el primer camp és el nom de l'àlies, el segon camp és una llista d'adreces de correu electrònic a on redirigeix. La sintaxi especial <literal>@domain.com</literal> cobreix tots els àlies restants en un domini.

en: 
    webmaster@falcotsbrand.com  jean@falcot.com
    contact@falcotsbrand.com    laure@falcot.com, sophie@falcot.com
    # The alias below is generic and covers all addresses within
    # the falcotsbrand.com domain not otherwise covered by this file.
    # These addresses forward email to the same user name in the
    # falcot.com domain.
    @falcotsbrand.com           @falcot.com
ca-ES: 
    webmaster@falcotsbrand.com  jean@falcot.com
    contact@falcotsbrand.com    laure@falcot.com, sophie@falcot.com
    # L'àlies següent és genèric i abasta totes les adreces del domini
    # falcotsbrand.com que no s'explicitin en aquest fitxer.
    # Aquestes adreces redirigeixen el correu cap al mateix nom d'usuari
    # del domini falcot.com.
    @falcotsbrand.com           @falcot.com

en: After changing <filename>/etc/postfix/virtual</filename> the postfix table <filename>/etc/postfix/virtual.db</filename> needs to be updated using <command>sudo postmap /etc/postfix/virtual</command>.
ca-ES: Després de canviar <filename>/etc/postfix/virtual</filename>, la taula de postfix <filename>/etc/postfix/virtual.db</filename> necessita ser actualitzada utilitzant l'ordre <command>sudo postmap /etc/postfix/virtual</command>.

en: Virtual Mailbox Domains
ca-ES: Dominis de bústies virtuals

en: <primary>mailbox, virtual domain</primary>
ca-ES: <primary>bústia, domini virtual</primary>

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Combined virtual domain?
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Domini virtual combinat?

en: Postfix does not allow using the same domain in both <literal>virtual_alias_domains</literal> and <literal>virtual_mailbox_domains</literal>. However, every domain of <literal>virtual_mailbox_domains</literal> is implicitly included in <literal>virtual_alias_domains</literal>, which makes it possible to mix aliases and mailboxes within a virtual domain.
ca-ES: Postfix no permet utilitzar el mateix domini en els dos <literal>virtual_alias_domains</literal> i <literal>virtual_mailbox_domains</literal>. No obstant això, tots els dominis de <literal>virtual_mailbox_domains</literal> s'inclouen implícitament a <literal>virtual_alias_domains</literal>, que fa possible barrejar àlies i bústies dins d'un domini virtual.

en: Messages addressed to a virtual mailbox domain are stored in mailboxes not assigned to a local system user.
ca-ES: Els missatges adreçats a un domini de bústies virtuals s'emmagatzemen en bústies que no estan assignades a un usuari local del sistema.

en: Enabling a virtual mailbox domain requires naming this domain in the <literal>virtual_mailbox_domains</literal> variable, and referencing a mailbox mapping file in <literal>virtual_mailbox_maps</literal>. The <literal>virtual_mailbox_base</literal> parameter contains the directory under which the mailboxes will be stored.
ca-ES: L'activació d'un domini de bústies virtuals requereix citar aquest domini a la variable <literal>virtual_mailbox_domains</literal>, i fer referència a un fitxer de correspondència de bústies a <literal>virtual_mailbox_maps</literal>. El paràmetre <literal>virtual_mailbox_base</literal> conté el directori sota el qual s'emmagatzemaran les bústies.

en: The <literal>virtual_uid_maps</literal> parameter (respectively <literal>virtual_gid_maps</literal>) references the file containing the mapping between the email address and the system user (respectively group) that “owns” the corresponding mailbox. To get all mailboxes owned by the same owner/group, the <literal>static:5000</literal> syntax assigns a fixed UID/GID (of value 5000 here).
ca-ES: El paràmetre <literal>virtual_uid_maps</literal> (i respectivament <literal>virtual_gid_maps</literal>) fa referència al fitxer que conté la correspondència entre l'adreça de correu electrònic i l'usuari del sistema (i respectivament el grup) que «posseeix» la bústia corresponent. Per obtenir totes les bústies d'un mateix propietari/grup, la sintaxi <literal>static:5000</literal> assigna un UID/GID fix (amb un valor de 5000 aquí).

en: Again, the syntax of the <filename>/etc/postfix/vmailbox</filename> file is quite straightforward: two fields separated with whitespace. The first field is an email address within one of the virtual domains, and the second field is the location of the associated mailbox (relative to the directory specified in <emphasis>virtual_mailbox_base</emphasis>). If the mailbox name ends with a slash (<literal>/</literal>), the emails will be stored in the <emphasis>maildir</emphasis> format; otherwise, the traditional <emphasis>mbox</emphasis> format will be used. The <emphasis>maildir</emphasis> format uses a whole directory to store a mailbox, each individual message being stored in a separate file. In the <emphasis>mbox</emphasis> format, on the other hand, the whole mailbox is stored in one file, and each line starting with “<literal>From </literal>” (<literal>From</literal> followed by a space) signals the start of a new message.
ca-ES: De nou, la sintaxi del fitxer <filename>/etc/postfix/vmailbox</filename> és bastant senzilla: dos camps separats per espais en blanc. El primer camp és una adreça de correu electrònic dins d'un dels dominis virtuals, i el segon camp és la ubicació de la bústia associada (relativa al directori especificat a <emphasis>virtual_mailbox_base</emphasis>). Si el nom de la bústia acaba amb una barra (<literal>/</literal>), els correus electrònics s'emmagatzemaran en el format <emphasis>maildir</emphasis>; en cas contrari, s'utilitzarà el format tradicional <emphasis>mbox</emphasis>. El format <emphasis>maildir</emphasis> utilitza tot un directori sencer per emmagatzemar una bústia, on cada missatge individual s'emmagatzema en un fitxer separat. En el format <emphasis>mbox</emphasis>, d'altra banda, tota la bústia s'emmagatzema en un sol fitxer, i cada línia que comença amb “<literal>From </literal>” (<literal>From </literal>seguit d'un espai) indica l'inici d'un nou missatge.

en: 
    # Jean's email is stored as maildir, with
    # one file per email in a dedicated directory
    jean@falcot.org falcot.org/jean/
    # Sophie's email is stored in a traditional "mbox" file,
    # with all mails concatenated into one single file
    sophie@falcot.org falcot.org/sophie
ca-ES: 
    # El correu electrònic de Jean és desat com a maildir,
    # amb un fitxer per correu en un directori dedicat
    jean@falcot.org falcot.org/jean/
    # El correu electrònic de Sophie és desat en un fitxer «mbox»
    # tradicional, amb tots els correus concanenats en un sol fitxer
    sophie@falcot.org falcot.org/sophie

en: Restrictions for Receiving and Sending
ca-ES: Restriccions per rebre i enviar

en: The growing number of unsolicited bulk emails (<emphasis>spam</emphasis>) requires being increasingly strict when deciding which emails a server should accept. This section presents some of the strategies included in Postfix.
ca-ES: El nombre creixent de correus electrònics massius no sol·licitats («<emphasis>spam</emphasis>») requereix ser cada vegada més estricte quan es decideixen quins correus electrònics un servidor hauria d'acceptar. Aquesta secció presenta algunes de les estratègies incloses al Postfix.

en: If the reject-rules are too strict, it may happen that even legitimate email traffic gets locked out. It is therefor a good habit to test restrictions and prevent the permanent rejection of requests during this time using the <literal>soft_bounce = yes</literal> directive. By prepending a reject-type directive with <literal>warn_if_reject</literal> only a log message will be recorded instead of rejecting the request.
ca-ES: Si les regles de rebuig són massa estrictes, pot succeir que fins i tot el trànsit de correu electrònic legítim quedi bloquejat. És un bon costum provar les restriccions i evitar el rebuig permanent de les peticions durant un temps utilitzant la directiva <literal>soft_bounce = yes</literal>. Al precedir una directiva de tipus rebuig amb <literal>warn_if_reject</literal> només es generarà un missatge de registre en lloc de rebutjar la sol·licitud.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> The spam problem
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> El problema de l'«spam»

en: <primary>unsolicited commercial email</primary><see>spam</see>
ca-ES: <primary>correu comercial no desitjat</primary><see>spam</see>

en: “Spam” is a generic term used to designate all the unsolicited commercial emails (also known as UCEs) that flood our electronic mailboxes; the unscrupulous individuals sending them are known as spammers. They care little about the nuisance they cause, since sending an email costs very little, and only a very small percentage of recipients need to be attracted by the offers for the spamming operation to make more money than it costs. The process is mostly automated, and any email address made public (for instance, on a web forum, or on the archives of a mailing list, or on a blog, and so on) will be likely discovered by the spammers' robots, and subjected to a never-ending stream of unsolicited messages. Also every contact found at a compromised system is targeted.
ca-ES: “Spam” és un terme genèric utilitzat per designar tots els correus electrònics no sol·licitats (també coneguts com a UCE de l'anglès «Unsolicited Commercial Emails» o “correus electrònics comercials no sol·licitats”) que inunden les nostres bústies electròniques; els individus sense escrúpols que els envien es coneixen com a «spammers». No els importa gaire la molèstia que causen, ja que enviar un correu electrònic costa molt poc, i només cal que un percentatge molt petit de destinataris se senti atret per les ofertes perquè l'operació d'«spamming» faci guanyar més diners del que costa. El procés és majoritàriament automatitzat, i qualsevol adreça de correu electrònic feta pública (per exemple, en un fòrum web, o en els arxius d'una llista de correu, o en un blog, etc.) serà probablement descoberta pels robots dels «spammers», i sotmesa a un flux interminable de missatges no sol·licitats. També són destinataris cada contacte trobat en un sistema compromès.

en: All system administrators try to face this nuisance with spam filters, but of course spammers keep adjusting to try to work around these filters. Some even rent networks of machines compromised by a worm from various crime syndicates. Recent statistics estimate that up to 95% of all emails circulating on the Internet are spam!
ca-ES: Tots els administradors del sistema intenten enfrontar-se a aquesta molèstia amb els filtres d'«spam», però, per descomptat, els «spammers» s'estan adaptant per intentar esquivar aquests filtres. Alguns fins i tot lloguen xarxes de màquines atacades per algun “cuc” per part de sindicats criminals. Les estadístiques recents estimen que fins al 95% de tots els correus electrònics que circulen per Internet són «spam»!

en: IP-Based Access Restrictions
ca-ES: Restriccions d'accés basades en IP

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on the client host</secondary>
ca-ES: <primary>correo</primary><secondary>filtratge a l'ordinador del client</secondary>

en: The <literal>smtpd_client_restrictions</literal> directive controls which machines are allowed to communicate with the email server.
ca-ES: La directiva <literal>smtpd_client_restrictions</literal> controla les màquines que tenen permès comunicar-se amb el servidor de correu electrònic.

en: When a variable contains a list of rules, as in the example below, these rules are evaluated in order, from the first to the last. Each rule can accept the message, reject it, or leave the decision to a following rule. As a consequence, order matters, and simply switching two rules can lead to a widely different behavior.
ca-ES: Quan una variable conté una llista de regles, com en l'exemple següent, aquestes regles s'avaluen per ordre, des de la primera fins a l'última. Cada regla pot acceptar el missatge, rebutjar-lo, o deixar la decisió a una regla següent. En conseqüència, l'ordenació influeix i simplement intercanviar dues regles pot implicar un comportament molt diferent.

en: Restrictions Based on Client Address
ca-ES: Restriccions basades en l'adreça del client

en: The <literal>permit_mynetworks</literal> directive, used as the first rule, accepts all emails coming from a machine in the local network (as defined by the <literal>mynetworks</literal> configuration variable).
ca-ES: La directiva <literal>permit_mynetworks</literal>, utilitzada com a primera regla, accepta tots els correus electrònics procedents d'una màquina a la xarxa local (segons com es defineixi a la variable de configuració<literal>mynetworks</literal>).

en: The second directive would normally reject emails coming from machines without a completely valid DNS configuration. Such a valid configuration means that the IP address can be resolved to a name, and that this name, in turn, resolves to the IP address. This restriction is often too strict, since many email servers do not have a reverse DNS for their IP address. This explains why the Falcot administrators prepended the <literal>warn_if_reject</literal> modifier to the <literal>reject_unknown_client</literal> directive: this modifier <link linkend="postfix-safety-net">turns the rejection into a simple warning recorded in the logs</link>. The administrators can then keep an eye on the number of messages that would be rejected if the rule were actually enforced, and make an informed decision later if they wish to enable such enforcement.
ca-ES: La segona directiva normalment rebutjaria els correus electrònics procedents de màquines sense una configuració DNS completament vàlida. Una configuració vàlida significa que l'adreça IP es pot resoldre amb un nom, i que aquest nom, al seu torn, es resol amb l'adreça IP. Aquesta restricció és sovint massa estricta, ja que molts servidors de correu electrònic no tenen un DNS invers per a la seva adreça IP. Això explica per què els administradors de Falcot han precedit amb el modificador <literal>warn_if_reject</literal> la directiva <literal>reject_unknown_client</literal>: aquest modificador <link linkend="postfix-safety-net">converteix el rebuig en un simple avís desat als registres</link>. Els administradors poden vigilar el nombre de missatges que es rebutjarien si la norma s'apliqués realment i prendre una decisió informada més tard si desitgen activar aquesta restricció.

en: <emphasis>TIP</emphasis> <emphasis>access</emphasis> tables
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis> taules <emphasis>access</emphasis>

en: The <filename>/etc/postfix/access_clientip</filename> table lists IP addresses and networks; <filename>/etc/postfix/access_helo</filename> lists domain names; <filename>/etc/postfix/access_sender</filename> contains sender email addresses. All these files need to be turned into hash-tables (a format optimized for fast access) after each change, with the <command>sudo postmap /etc/postfix/<replaceable>file</replaceable></command> command.
ca-ES: La taula <filename>/etc/postfix/access_clientip</filename> llista xarxes i adreces IP; <filename>/etc/postfix/access_helo</filename> llista noms de domini; <filename>/etc/postfix/access_sender</filename> conté adreces de correu electrònic de remitents. Tots aquests fitxers s'han de convertir en taules «hash» (un format optimitzat per a un accés ràpid) després de cada canvi amb l'ordre <command>sudo postmap /etc/postfix/<replaceable>fitxer</replaceable></command>.

en: The last four rules reject any message coming from a server listed in one of the indicated blacklists. <acronym>RBL</acronym> is an acronym for <emphasis>Remote Black List</emphasis>, and <acronym>RHSBL</acronym> stands for <emphasis>Right-Hand Side Black List</emphasis>. The difference is that the former lists IP addresses, whereas the latter lists domain names. There are several such services. They list domains and IP addresses with poor reputation, badly configured servers that spammers use to relay their emails, as well as unexpected mail relays such as machines infected with worms or viruses.
ca-ES: Les quatre últimes regles rebutgen qualsevol missatge que vingui d'un servidor llistat en una de les llistes negres indicades. <acronym>RBL</acronym> és un acrònim de «<emphasis>Remote Black List</emphasis>» o “llista negra remota”, i <acronym>RHSBL</acronym> significa «<emphasis>Right-Hand Side Black List</emphasis>» o “llista negra de mà dreta”. La diferència és que la primera llista adreces IP, mentre que la darrera llista noms de domini. Hi ha diversos serveis d'aquest tipus. Llisten dominis i adreces IP amb pobra reputació, servidors mal configurats que els «spammers» utilitzen per retransmetre els seus correus electrònics, així com relés de correu inesperats com màquines infectades amb cucs o virus.

en: <emphasis>TIP</emphasis> White list and RBLs
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis> Llistes blanques i RBLs

en: Blacklists sometimes include a legitimate server that has been suffering an incident. In these situations, all emails coming from one of these servers would be rejected unless the server is listed in a whitelist defined by <filename>/etc/postfix/access_clientip</filename>.
ca-ES: Les llistes negres de vegades inclouen algun servidor legítim que ha patit un incident. En aquestes situacions, tots els correus electrònics procedents d'un d'aquests servidors serien rebutjats llevat que el servidor estigui llistat en una llista blanca definida per <filename>/etc/postfix/access_clientip</filename>.

en: Prudence therefore recommends including in the whitelist(s) all the trusted servers from which many emails are usually received.
ca-ES: Per tant, la prudència recomana incloure a les llistes blanques tots els servidors de confiança dels quals es rebin molts correus electrònics.

en: Checking the Validity of the <literal>EHLO</literal> or <literal>HELO</literal> Commands
ca-ES: Comprovació de la validesa de les ordre <literal>EHLO</literal> o <literal>HELO</literal>

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on the mail host</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtratge a l'amfitrió de correu</secondary>

en: Each SMTP exchange starts with a <literal>HELO</literal> (or <literal>EHLO</literal>) command, followed by the name of the sending email server. Checking the validity of this name can be interesting. To fully enforce the restrictions listed in <literal>smtpd_helo_restrictions</literal> the <literal>smtpd_helo_required</literal> option needs to be enabled. Otherwise clients could skip the restrictions by not sending any <literal>HELO</literal>/<literal>EHLO</literal> command.
ca-ES: Cada intercanvi SMTP comença amb una ordre <literal>HELO</literal> (o <literal>EHLO</literal>), seguida pel nom del servidor de correu electrònic que envia. Comprovar la validesa d'aquest nom pot ser interessant. Per aplicar plenament les restriccions llistades a <literal>smtpd_helo_restrictions</literal> l'opció <literal>smtpd_helo_required</literal> cal que estigui habilitada. En cas contrari, els clients podrien saltar-se les restriccions sense enviar cap comanda <literal>HELO</literal>/<literal>EHLO</literal>.

en: Restrictions on the name announced in <literal>EHLO</literal>
ca-ES: Restriccions en el nom anunciat a <literal>EHLO</literal>

en: The first <literal>permit_mynetworks</literal> directive allows all machines on the local network to introduce themselves freely. This is important, because some email programs do not respect this part of the SMTP protocol adequately enough, and they can introduce themselves with nonsensical names.
ca-ES: La primera directiva <literal>permit_mynetworks</literal> permet que totes les màquines de la xarxa local es presentin lliurement. Això és important, perquè alguns programes de correu electrònic no respecten prou adequadament aquesta part del protocol SMTP, i poden presentar-se amb noms absurds.

en: The <literal>reject_rhsbl_helo</literal> allows to specify a black list to check the hostname against an RHSBL.
ca-ES: El <literal>reject_rhsbl_helo</literal> permet especificar una llista negra per comprovar el nom de l'amfitrió contra una RHSBL.

en: Using <literal>permit_mynetworks</literal> as the first rule has an interesting side effect: the following rules only apply to hosts outside the local network. This allows blacklisting all hosts that announce themselves as part of the <literal>falcot.com</literal> network, for instance by adding a <literal>falcot.com REJECT You are not in our network!</literal> line to the <filename>/etc/postfix/access_helo</filename> file.
ca-ES: Usar <literal>permit_mynetworks</literal> com a primera regla té un efecte secundari interessant: les següents regles només s'apliquen als amfitrions fora de la xarxa local. Això permet rebutjar tots els amfitrions que s'anuncien com a part de la xarxa <literal>falcot.com</literal>, per exemple afegint una línia <literal>falcot.com REJECT Tu no ets de la nostra xarxa!</literal> a l'arxiu <filename>/etc/postfix/access_helo</filename>.

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on the sender</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtre de remitent</secondary>

en: Every message has a sender, announced by the <literal>MAIL FROM</literal> command of the SMTP protocol; again, this information can be validated in several different ways.
ca-ES: Cada missatge té un remitent, anunciat per l'ordre <literal>MAIL FROM</literal> del protocol SMTP; de nou, aquesta informació es pot validar de diverses maneres diferents.

en: Sender checks
ca-ES: Comprovacions del remitent

en: The <filename>/etc/postfix/access_sender</filename> table maps some special treatment to some senders. This usually means listing some senders into a white list or a black list.
ca-ES: La taula <filename>/etc/postfix/access_sender</filename> assigna un tractament especial a alguns remitents. Això normalment significa tenir alguns remitents en una llista blanca o en una llista negra.

en: Finally, the <literal>reject_non_fqdn_sender</literal> rule rejects emails purporting to come from addresses without a fully-qualified domain name. In practice, this means rejecting emails coming from <literal>user@machine</literal>: the address must be announced as either <literal>user@machine.example.com</literal> or <literal>user@example.com</literal>.
ca-ES: Finalment, la regla <literal>reject_non_fqdn_sender</literal> rebutja els correus electrònics que pretenen venir d'adreces sense un nom de domini plenament qualificat. A la pràctica, això significa rebutjar els correus electrònics procedents d'<literal>usuari@màquina</literal>: l'adreça s'ha d'anunciar com <literal>usuari@màquina.exemple.com</literal> o <literal>usuari@exemple.com</literal>.

en: The <literal>reject_rhsbl_sender</literal> rule reject senders based on a (domain-based) RHSBL service.
ca-ES: La regla <literal>reject_rhsbl_sender</literal> rebutja els remitents basats en un servei RHSBL (basat en domini).

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on the recipient</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtre de receptor</secondary>

en: Each email has at least one recipient, announced with the <literal>RCPT TO</literal> command in the SMTP protocol. These addresses also warrant validation, even if that may be less relevant than the checks made on the sender address.
ca-ES: Cada correu electrònic té com a mínim un destinatari, anunciat amb l'ordre <literal>RCPT TO</literal> del protocol SMTP. Aquestes adreces també justifiquen validació, encara que això pugui ser menys rellevant que els controls realitzats en l'adreça del remitent.

en: Recipient checks
ca-ES: Comprovacions del destinatari

en: <literal>reject_unauth_destination</literal> is the basic rule that requires outside messages to be addressed to us; messages sent to an address not served by this server are rejected. Without this rule, a server becomes an open relay that allows spammers to send unsolicited emails; this rule is therefore mandatory, and it will be best included near the beginning of the list, so that no other rules may authorize the message before its destination has been checked.
ca-ES: <literal>reject_unauth_destination</literal> és la regla bàsica que requereix que els missatges externs siguin adreçats a nosaltres; els missatges enviats a una adreça no servida per aquest servidor són rebutjats. Sense aquesta regla, un servidor es converteix en un relé obert que permet als «spammers» enviar correus electrònics no sol·licitats; aquesta regla és, per tant, obligatòria, i s'inclourà preferiblement prop del començament de la llista, de manera que cap altra regla pot autoritzar el missatge abans que la seva destinació hagi estat verificada.

en: The <literal>reject_unlisted_recipient</literal> rule rejects messages sent to non-existing local users, which makes sense. Finally, the <literal>reject_non_fqdn_recipient</literal> rule rejects non-fully-qualified addresses; this makes it impossible to send an email to <literal>jean</literal> or <literal>jean@machine</literal>, and requires using the full address instead, such as <literal>jean@machine.falcot.com</literal> or <literal>jean@falcot.com</literal>.
ca-ES: La regla <literal>reject_unlisted_rerecipient</literal> rebutja els missatges enviats a usuaris locals no existents, la qual cosa té sentit. Finalment, la regla <literal>reject_non_fqdn_recipient</literal> rebutja adreces no completament qualificades; això fa que sigui impossible enviar un correu electrònic a <literal>jean</literal> o <literal>jean@ordinador</literal>, i requereix l'ús de l'adreça completa, com ara <literal>jean@ordinador.falcot.com</literal> o <literal>jean@falcot.com</literal>.

en: The <literal>permit</literal> directive at the end is not necessary. But it can be useful at the end of a restriction list to make the default policy explicit.
ca-ES: La directiva <literal>permit</literal> al final no és necessària. Però pot ser útil al final d'una llista de restriccions per fer explícita la política per defecte.

en: Restrictions Associated with the <literal>DATA</literal> Command
ca-ES: Restriccions associades amb l'ordre <literal>DATA</literal>

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on SMTP commands</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtre d'ordres SMTP</secondary>

en: The <literal>DATA</literal> command of SMTP is emitted before the contents of the message. It doesn't provide any information per se, apart from announcing what comes next. It can still be subjected to checks.
ca-ES: L'ordre <literal>DATA</literal> de SMTP s'emet abans del contingut del missatge. No proporciona cap informació per se, a part d'anunciar què ve després. Tot i així pot sotmetre's a controls.

en: <literal>DATA</literal> checks
ca-ES: Controls de <literal>DATA</literal>

en: The <literal>reject_unauth_pipelining</literal> directives causes the message to be rejected if the sending party sends a command before the reply to the previous command has been sent. This guards against a common optimization used by spammer robots, since they usually don't care a fig about replies and only focus on sending as many emails as possible in as short a time as possible.
ca-ES: Les directives <literal>reject_unauth_pipelining</literal> fan que el missatge sigui rebutjat si la part emissora envia una ordre abans que s'hagi tornat la resposta a l'ordre anterior. Això protegeix d'una optimització comuna usada pels robots dels «spammers», ja que normalment no els importen les respostes i només se centren en enviar tants correus com sigui possible en el menor temps possible.

en: Applying Restrictions
ca-ES: Aplicació de restriccions

en: Although the above commands validate information at various stages of the SMTP exchange, Postfix sends the actual rejection as a reply to the <literal>RCPT TO</literal> command by default.
ca-ES: Tot i que les ordres anteriors validen informació en diverses etapes de l'intercanvi SMTP, Postfix envia per defecte el rebuig en si com a resposta a l'ordre <literal>RCPT TO</literal>.

en: This means that even if the message is rejected due to an invalid <literal>EHLO</literal> command, Postfix knows the sender and the recipient when announcing the rejection. It can then log a more explicit message than it could if the transaction had been interrupted from the start. In addition, a number of SMTP clients do not expect failures on the early SMTP commands, and these clients will be less disturbed by this late rejection.
ca-ES: Això significa que encara que el missatge sigui rebutjat a causa d'una ordre invàlida <literal>EHLO</literal>, Postfix coneix el remitent i el destinatari quan anuncia el rebuig. Així pot registrar un missatge més explícit del que podria si la transacció s'hagués interromput des del principi. A més, hi ha una sèrie de clients SMTP que no esperen fallades en les ordres SMTP inicials, i aquests clients seran menys destorbats per aquest rebuig tardà.

en: A final advantage to this choice is that the rules can accumulate information during the various stages of the SMTP exchange; this allows defining more fine-grained permissions, such as rejecting a non-local connection if it announces itself with a local sender.
ca-ES: Un avantatge final d'aquesta elecció és que les regles poden acumular informació durant les diverses etapes de l'intercanvi SMTP; això permet definir permisos més refinats, com ara rebutjar una connexió no local si s'anuncia amb un remitent local.

en: The default behavior is controlled by the <literal>smtpd_delay_reject</literal> rule.
ca-ES: El comportament per defecte és controlat per la regla <literal>smtpd_delay_reject</literal>.

en: Filtering Based on the Message Contents
ca-ES: Filtratge basat en el contingut del missatge

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on content inspection</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtratge durant la inspecció del contingut</secondary>

en: <primary>email</primary><secondary>filtering on contents</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>filtratge segons el contingut</secondary>

en: The validation and restriction system would not be complete without a way to apply checks to the message contents. Postfix differentiates the checks applying to the email headers from those applying to the email body.
ca-ES: El sistema de validació i restricció no seria complet sense una manera d'aplicar comprovacions al contingut del missatge. Postfix diferencia les comprovacions que s'apliquen a les capçaleres del correu electrònic de les que s'apliquen al cos del correu electrònic.

en: Enabling content-based filters
ca-ES: Habilitació de filtres basats en el contingut

en: Both files contain a list of regular expressions (commonly known as <emphasis>regexps</emphasis> or <emphasis>regexes</emphasis>) and associated actions to be triggered when the email headers (or body) match the expression.
ca-ES: Ambdós fitxers contenen una llista d'expressions regulars (comunament conegudes com a «<emphasis>regexps</emphasis>» o «<emphasis>regexes</emphasis>») i les accions associades que s'han d'activar quan les capçaleres del correu electrònic (o el cos) concorden amb l'expressió.

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> Regexp tables
ca-ES: <emphasis>ULLADA RÀPIDA</emphasis> Tables d'expressions regulars («regexp»)

en: Example <filename>/etc/postfix/header_checks</filename> file
ca-ES: Fitxer <filename>/etc/postfix/header_checks</filename> d'exemple

en: 
    /^X-Mailer: GOTO Sarbacane/ REJECT I fight spam (GOTO Sarbacane)
    /^Subject: *Your email contains VIRUSES/ DISCARD virus notification
ca-ES: 
    /^X-Mailer: GOTO Sarbacane/ REJECT I fight spam (GOTO Sarbacane)
    /^Subject: *El vostre correu conté VIRUS / DESCARTAR la notificació de virus

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Regular expression
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Expressions regulars

en: The <emphasis>regular expression</emphasis> term (shortened to <emphasis>regexp</emphasis> or <emphasis>regex</emphasis>) references a generic notation for expressing a description of the contents and/or structure of a string of characters. Certain special characters allow defining alternatives (for instance, <literal>foo|bar</literal> matches either “foo” or “bar”), sets of allowed characters (for instance, <literal>[0-9]</literal> means "any digit", and <literal>.</literal> — a dot — means "any character"), quantification (<literal>s?</literal> matches either <literal>s</literal> or the empty string, in other words 0 or 1 occurrence of <literal>s</literal>; <literal>s+</literal> matches one or more consecutive <literal>s</literal> characters; and so on). Parentheses allow grouping search results.
ca-ES: El terme <emphasis>expressió regular</emphasis> (abreujat en anglès com a <emphasis>regexp</emphasis> o <emphasis>regex</emphasis>) fa referència a una notació genèrica per expressar una descripció del contingut i/o estructura d'una cadena de caràcters. Certs caràcters especials permeten definir alternatives (per exemple, <literal>foo|bar</literal> coincideix o bé amb «foo» o bé amb «bar»), conjunts de caràcters permesos (per exemple, <literal>[0-9]</literal> significa “qualsevol dígit”, i <literal>.</literal> — un punt — significa “qualsevol caràcter”), quantificació (<literal>s?</literal> tant pot correspondre amb <literal>s</literal> com amb una cadena buida, en altres paraules, una o cap ocurrència de <literal>s</literal>; <literal>s+</literal> coincideix amb un o més caràcters <literal>s</literal> consecutius; i així successivament). Els parèntesis permeten agrupar els resultats de la cerca.

en: The precise syntax of these expressions varies across the tools using them, but the basic features are similar. <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/Regular_expression" />
ca-ES: La sintaxi precisa d'aquestes expressions varia segons les eines que les utilitzen, però les característiques bàsiques són similars. <ulink type="block" url="https://ca.wikipedia.org/wiki/Expressi%C3%B3_regular" />

en: The first one checks the header mentioning the email software; if <literal>GOTO Sarbacane</literal> (a bulk email software) is found, the message is rejected. The second expression controls the message subject; if it mentions a virus notification, we can decide not to reject the message but to discard it immediately instead.
ca-ES: El primer comprova la capçalera que esmenta el programari de correu electrònic; si es troba <literal>GOTO Sarbacane</literal> (un programari de correu electrònic massiu), el missatge és rebutjat. La segona expressió controla l'assumpte del missatge; si esmenta una notificació de virus, podem decidir no rebutjar el missatge, sinó descartar-lo immediatament.

en: Using these filters is a double-edged sword, because it is easy to make the rules too generic and to lose legitimate emails as a consequence. In these cases, not only the messages will be lost, but their senders will get unwanted (and annoying) error messages.
ca-ES: Aquests filtres són una espasa de doble tall, perquè és fàcil fer que les regles siguin massa genèriques i perdre correus electrònics legítims com a conseqüència. En aquests casos, no només es perdran els missatges, sinó que els seus remitents rebran missatges d'error no desitjats (i molestos).

en: Setting Up <foreignphrase>greylisting</foreignphrase>
ca-ES: Configuració de <foreignphrase>greylisting</foreignphrase> o “llistes grises”

en: <primary>greylisting</primary>
ca-ES: <primary>llista gris</primary>

en: <primary>email</primary><secondary>greylisting</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>llista gris</secondary>

en: Postfix doesn't provide greylisting natively, but there is a feature by which the decision to accept or reject a given message can be delegated to an external program. The <emphasis role="pkg">postgrey</emphasis> package contains just such a program, designed to interface with this access policy delegation service.
ca-ES: Postfix no proporciona llista grisa nativament, però hi ha una característica per la qual la decisió d'acceptar o rebutjar un missatge donat pot ser delegada a un programa extern. El paquet <emphasis role="pkg">postgrey</emphasis> conté aquest programa, dissenyat per interactuar amb aquest servei de delegació de la política d'accés.

en: Once <emphasis role="pkg">postgrey</emphasis> is installed, it runs as a daemon and listens on port 10023. Postfix can then be configured to use it, by adding the <literal>check_policy_service</literal> parameter as an extra restriction:
ca-ES: Una vegada instal·lat el <emphasis role="pkg">postgrey</emphasis>, s'executa com un dimoni i escolta al port 10023. El Postfix es pot configurar per utilitzar-lo, afegint el paràmetre <literal>check_policy_service</literal> com a restricció addicional:

en: The main disadvantage of greylisting is that legitimate messages get delayed, which is not always acceptable. It also increases the burden on servers that send many legitimate emails.
ca-ES: El principal desavantatge de la llista grisa és que els missatges legítims es retarden, la qual cosa no sempre és acceptable. També augmenta la càrrega sobre els servidors que envien molts correus electrònics legítims.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Shortcomings of greylisting
ca-ES: <emphasis>A LA PRÀCTICA</emphasis> Inconvenients de les llistes grises

en: Theoretically, greylisting should only delay the first mail from a given sender to a given recipient, and the typical delay is in the order of minutes. Reality, however, can differ slightly. Some large ISPs use clusters of SMTP servers, and when a message is initially rejected, the server that retries the transmission may not be the same as the initial one. When that happens, the second server gets a temporary error message due to greylisting too, and so on; it may take several hours until transmission is attempted by a server that has already been involved, since SMTP servers usually increase the delay between retries at each failure.
ca-ES: Teòricament, les llistes grises només haurien de retardar el primer correu d'un remitent donat a un destinatari donat, i el retard típic és en l'ordre de minuts. No obstant això, la realitat pot diferir lleugerament. Alguns grans ISP utilitzen grups de servidors SMTP, i quan un missatge es rebutja inicialment, el servidor que reintenta la transmissió pot no ser el mateix que l'inicial. Quan això passa, el segon servidor rep un missatge d'error temporal també a causa de la llista grisa, i així successivament; poden passar diverses hores fins que no es torna a provar la transmissió amb un servidor prèviament involucrat, ja que els servidors SMTP normalment augmenten el retard entre reintents després de cada fallada.

en: As a consequence, the incoming IP address may vary in time even for a single sender. But it goes further: even the sender address can change. For instance, many mailing-list servers encode extra information in the sender address so as to be able to handle error messages (known as <emphasis>bounces</emphasis>). Each new message sent to a mailing-list may then need to go through greylisting, which means it has to be stored (temporarily) on the sender's server. For very large mailing-lists (with tens of thousands of subscribers), this can soon become a problem.
ca-ES: Com a conseqüència, l'adreça IP entrant pot variar en el temps fins i tot per a un sol remitent. Però va més enllà: fins i tot l'adreça del remitent pot canviar. Per exemple, molts servidors de llistes de correu codifiquen informació extra a l'adreça del remitent per poder gestionar missatges d'error (coneguts com a «<emphasis>bounces</emphasis>» o “rebots”). Cada nou missatge enviat a una llista de correu pot haver de passar per la llista grisa, cosa que significa que s'ha d'emmagatzemar (temporalment) en el servidor del remitent. Per a llistes de correu molt grans (amb desenes de milers de subscriptors), això aviat es pot convertir en un problema.

en: To mitigate these drawbacks, Postgrey manages a whitelist of such sites, and messages emanating from them are immediately accepted without going through greylisting. This list can easily be adapted to local needs, since it is stored in the <filename>/etc/postgrey/whitelist_clients</filename> file.
ca-ES: Per mitigar aquests inconvenients, Postgrey gestiona una llista blanca d'aquests llocs, i els missatges que vénen d'ells són acceptats immediatament sense passar per la llista grisa. Aquesta llista es pot adaptar fàcilment a les necessitats locals, ja que s'emmagatzema al fitxer <filename>/etc/postgrey/whitelist_clients</filename>.

en: <emphasis>GOING FURTHER</emphasis> Selective greylisting with <emphasis role="pkg">milter-greylist</emphasis>
ca-ES: <emphasis>ANANT MÉS ENLLÀ</emphasis> Llistes grises selectives amb <emphasis role="pkg">milter-greylist</emphasis>

en: The drawbacks of greylisting can be mitigated by only using greylisting on the subset of clients that are already considered as probable sources of spam (because they are listed in a DNS blacklist). This is not possible with <emphasis role="pkg">postgrey</emphasis> but <emphasis role="pkg">milter-greylist</emphasis> can be used in such a way.
ca-ES: Els inconvenients de la llista grisa es poden mitigar només utilitzant-la en el subconjunt de clients que ja es consideren fonts probables de correu brossa (perquè apareixen llistats en una llista negra de DNS). Això no és possible amb <emphasis role="pkg">postgrey</emphasis> però <emphasis role="pkg">milter-greylist</emphasis> es pot utilitzar d'aquesta manera.

en: In that scenario, since DNS blacklists never triggers a definitive rejection, it becomes reasonable to use aggressive blacklists, including those listing all dynamic IP addresses from ISP clients (such as <literal>pbl.spamhaus.org</literal> or <literal>dul.dnsbl.sorbs.net</literal>).
ca-ES: En aquest escenari, ja que les llistes negres de DNS mai no impliquen un rebuig definitiu, es fa raonable utilitzar llistes negres agressives, incloent-hi aquelles que incloguin totes les adreces IP dinàmiques de clients ISP (com ara <literal>pbl.spamhaus.org</literal> o <literal>dul.dnsbl.sorbs.net</literal>).

en: Since <emphasis role="pkg">milter-greylist</emphasis> uses Sendmail's milter interface, the postfix side of its configuration is limited to “<literal>smtpd_milters = unix:/var/run/milter-greylist/milter-greylist.sock</literal>”. The <citerefentry><refentrytitle>greylist.conf</refentrytitle><manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> manual page documents <filename>/etc/milter-greylist/greylist.conf</filename> and the numerous ways to configure milter-greylist. You will also have to edit <filename>/etc/default/milter-greylist</filename> to actually enable the service.
ca-ES: Atès que <emphasis role="pkg">milter-greylist</emphasis> usa la interfície de «milter» de Sendmail, la configuració per la part de postfix es limita a “<literal>smtpd_milters = unix:/var/run/milter-greylist/milter-greylist.sock</literal>”. La plana del manual <citerefentry><refentrytitle>greylist.conf</refentrytitle><manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> documenta <filename>/etc/milter-greylist/greylist.conf</filename> i les nombroses maneres de configurar milter-greylist. També haureu d'editar <filename>/etc/default/milter-greylist</filename> per activar realment el servei.

en: Customizing Filters Based On the Recipient
ca-ES: Personalització dels filtres basant-se en el destinatari

en: <primary>email</primary><secondary>custom restriction classes</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>clasess de restriccions personalitzades</secondary>

en: <xref linkend="sect.restrictions-for-receiving-and-sending" /> and <xref linkend="sect.setting-up-greylisting" /> reviewed many of the possible restrictions. They all have their use in limiting the amount of received spam, but they also all have their drawbacks. It is therefore more and more common to customize the set of filters depending on the recipient. At Falcot Corp, greylisting is interesting for most users, but it hinders the work of some users who need low latency in their emails (such as the technical support service). Similarly, the commercial service sometimes has problems receiving emails from some Asian providers who may be listed in blacklists; this service asked for a non-filtered address so as to be able to correspond.
ca-ES: A <xref linkend="sect.restrictions-for-receiving-and-sending" /> i <xref linkend="sect.setting-up-greylisting" /> es van revisar moltes de les possibles restriccions. Totes tenen la seva utilitat per a limitar la quantitat de correu brossa rebut, però també totes tenen els seus inconvenients. Per tant, cada vegada és més habitual personalitzar el conjunt de filtres depenent del destinatari. A Falcot Corp, la llista grisa és interessant per a la majoria d'usuaris, però dificulta el treball d'alguns usuaris que necessiten baixa latència en els seus correus electrònics (com el servei de suport tècnic). De la mateixa manera, el servei comercial de vegades té problemes per rebre correus electrònics d'alguns proveïdors asiàtics que poden ser aparèixer en llistes negres; aquest servei va demanar una adreça no filtrada per poder intercanviar correus.

en: Postfix provides such a customization of filters with a “restriction class” concept. The classes are declared in the <literal>smtpd_restriction_classes</literal> parameter, and defined the same way as <literal>smtpd_recipient_restrictions</literal>. The <literal>check_recipient_access</literal> directive then defines a table mapping a given recipient to the appropriate set of restrictions.
ca-ES: Postfix proporciona una personalització dels filtres amb un concepte de “classe de restricció”. Les classes es declaren amb el paràmetre <literal>smtpd_rerestriction_classes</literal>, i es defineixen de la mateixa manera que <literal>smtpd_recipient_restrictions</literal>. La directiva <literal>check_recipient_access</literal> defineix una taula que relaciona un destinatari concret amb un conjunt adequat de restriccions.

en: Defining restriction classes in <filename>main.cf</filename>
ca-ES: Definició de les classes de restricció a <filename>main.cf</filename>

en: The <filename>/etc/postfix/recipient_access</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/postfix/recipient_access</filename>

en: 
    # Unfiltered addresses
    postmaster@falcot.com  permissive
    support@falcot.com     permissive
    sales-asia@falcot.com  permissive
    
    # Aggressive filtering for some privileged users
    joe@falcot.com         aggressive
    
    # Special rule for the mailing-list manager
    sympa@falcot.com       reject_unverified_sender
    
    # Greylisting by default
    falcot.com             greylisting
ca-ES: 
    # Addresses no filtrades
    postmaster@falcot.com  permissive
    support@falcot.com     permissive
    sales-asia@falcot.com  permissive
    
    # Filtratge agressiu per a alguns usuaris privilegiats
    joe@falcot.com         aggressive
    
    # Regla especial per a l'administrador de la llista de correu
    sympa@falcot.com       reject_unverified_sender
    
    # Per defecte ús de llista grisa
    falcot.com             greylisting

en: <primary>email</primary><secondary>virus scanning</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>escaneig de virus</secondary>

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Controversial Discussion of Anti-Virus Software
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> Discussió polèmica sobre el programari antivirus

en: The usage of virus scanners, or so called antivirus software, is controversial. There is usually a gap between the release of some piece of malware and the addition of detection rules to the antivirus database. During this gap, there is no software-based protection. Further, the usage often requires to run additional software, for example, to uncompress archives and scan all kinds of executables, which drastically increases the exploit potential of the antivirus software itself. Usage of such software solutions can therefor never replace awareness campaigns and simple behavioral rules (never open unsolicited sent attachments, etc.).
ca-ES: L'ús d'escàners de virus, o programari antivirus, és controvertit. Normalment passa un temps entre l'alliberament d'algun «malware» i l'addició de normes de detecció a la base de dades antivirus. Durant aquest interval de temp no hi ha protecció basada en programari. A més, l'ús sovint requereix executar programari addicional, per exemple, per descomprimir arxius i escanejar tota mena d'executables, la qual cosa augmenta dràsticament el potencial per atacar el propi programari antivirus. L'ús d'aquestes solucions de programari mai pot reemplaçar les campanyes de sensibilització i les regles de comportament bàsiques (mai s'han d'obrir els adjunts enviats en missatges no sol·licitats, etc.).

en: <primary>antivirus</primary><secondary>controversy</secondary>
ca-ES: <primary>antivirus</primary><secondary>controvèrsia</secondary>

en: The task of interfacing between antivirus and the email server goes to <command>clamav-milter</command>. A <emphasis>milter</emphasis> (short for <emphasis>mail filter</emphasis>) is a filtering program specially designed to interface with email servers. A milter uses a standard application programming interface (API) that provides much better performance than filters external to the email servers. Milters were initially introduced by <emphasis>Sendmail</emphasis>, but <emphasis>Postfix</emphasis> soon followed suit.
ca-ES: La tasca d'intermediar entre l'antivirus i el servidor de correu electrònic va a càrrec de <command>clamav-milter</command>. Un «<emphasis>milter</emphasis>» (abreviat de l'anglès «<emphasis>mail filter</emphasis>» o filtre de correu) és un programa de filtratge dissenyat especialment per interactuar amb servidors de correu electrònic. Un «milter» utilitza una interfície de programació d'aplicacions estàndard (API) que proporciona un rendiment molt millor que els filtres externs als servidors de correu electrònic. Aquests filtres van ser introduïts inicialment per <emphasis>Sendmail</emphasis>, però <emphasis>Postfix</emphasis> aviat en va seguir l'exemple.

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> A milter for Spamassassin
ca-ES: <emphasis>ULLADA RÀPIDA</emphasis> Un «milter» per Spamassassin

en: The <emphasis role="pkg">spamass-milter</emphasis> package provides a milter based on <emphasis>SpamAssassin</emphasis>, the famous unsolicited email detector. It can be used to flag messages as probable spams (by adding an extra header) and/or to reject the messages altogether if their “spamminess” score goes beyond a given threshold.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">spamass-milter</emphasis> proporciona un «milter» basat en <emphasis>SpamAssassin</emphasis>, el famós detector de correu brossa. Es pot utilitzar per marcar missatges com a correu brossa probable (afegint una capçalera extra) i/o rebutjar els missatges en conjunt si la seva valoració com a «spam» va més enllà d'un llindar donat.

en: Once the <emphasis role="pkg">clamav-milter</emphasis> package is installed, the milter should be reconfigured to run on a TCP port rather than on the default named socket. This can be achieved with <command>dpkg-reconfigure clamav-milter</command>. When prompted for the “Communication interface with Sendmail”, answer “<literal>inet:10002@127.0.0.1</literal>”.
ca-ES: Una vegada instal·lat el paquet <emphasis role="pkg">clamav-milter</emphasis>, el filtre s'hauria de reconfigurar per funcionar en un port TCP en lloc del sòcol per defecte. Això es pot aconseguir amb <command>dpkg-reconfigure clamav-milter</command>. Quan es demana per la “interfície de comunicació amb Sendmail”, responeu amb “<literal>inet:10002@127.0.0.1</literal>”.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Real TCP port vs named socket
ca-ES: <emphasis>NOTA</emphasis> Port TCP real contra sòcol amb nom

en: The reason why we use a real TCP port rather than the named socket is that the postfix daemons often run chrooted and do not have access to the directory hosting the named socket. You could also decide to keep using a named socket and pick a location within the chroot (<filename>/var/spool/postfix/</filename>).
ca-ES: La raó per la qual s'utilitza un port TCP real en lloc d'un sòcol amb nom és que els dimonis postfix sovint s'executen com a «chrooted» i no tenen accés al directori que alberga el sòcol amb nom. També podeu decidir seguir utilitzant un sòcol i triar una ubicació dins del «chroot» (<filename>/var/spool/postfix/</filename>).

en: The standard ClamAV configuration fits most situations, but some important parameters can still be customized with <command>dpkg-reconfigure clamav-base</command>.
ca-ES: La configuració estàndard de ClamAV s'ajusta a la majoria de situacions, però alguns paràmetres importants encara es poden personalitzar amb <command>dpkg-reconfigure clamav-base</command>.

en: The last step involves telling Postfix to use the recently-configured filter. This is a simple matter of adding the following directive to <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>:
ca-ES: L'últim pas consisteix a dir a Postfix que utilitzi el filtre configurat recentment. Això és qüestió de senzillament afegir la següent directiva a <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>:

en: 
    # Virus check with clamav-milter
    smtpd_milters = inet:[127.0.0.1]:10002
ca-ES: 
    # comprovació de virus amb clamav-milter
    smtpd_milters = inet:[127.0.0.1]:10002

en: If the antivirus causes problems, this line can be commented out, and <command>systemctl reload postfix</command> should be run so that this change is taken into account.
ca-ES: Si l'antivirus causa problemes, aquesta línia es pot comentar i executar <command>systemctl reload postfix</command> perquè aquest canvi es tingui en compte.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Testing the antivirus
ca-ES: <emphasis>A LA PRÀCTICA</emphasis> Provant l'antivirus

en: Once the antivirus is set up, its correct behavior should be tested. The simplest way to do that is to send a test email with an attachment containing the <filename>eicar.com</filename> (or <filename>eicar.com.zip</filename>) file, which can be downloaded online: <ulink type="block" url="https://2016.eicar.org/86-0-Intended-use.html" />
ca-ES: Un cop s'ha configurat l'antivirus s'ha de provar el correcte comportament. La manera més simple de fer-ho és enviar un correu electrònic de prova amb un adjunt que conté el fitxer <filename>eicar.com</filename> (o <filename>eicar.com.zip</filename>) que es pot descarregar en línia: <ulink type="block" url="https://2016.eicar.org/86-0-Intended-use.html" />

en: This file is not a true virus, but a test file that all antivirus software on the market diagnose as a virus to allow checking installations.
ca-ES: Aquest arxiu no és un veritable virus, sinó un arxiu de prova que tot el programari antivirus del mercat diagnostica com un virus per efectuar la comprovació d'instal·lacions.

en: All messages handled by Postfix now go through the antivirus filter.
ca-ES: Tots els missatges manejats per Postfix ara passen pel filtre antivirus.

en: Fighting Spam with SPF, DKIM and DMARC
ca-ES: Lluitar contra el correu brossa amb SPF, DKIM i DMARC

en: The high number of unsolicited email sent every day led to the creation of several standards, which aim at validating that the sending host of an email is authorized and that the email has not been tampered with. The following systems are all DNS-based and require the administrators to not only have control over the mail server, but over the DNS for the domain in question too.
ca-ES: L'elevat nombre de correus electrònics no sol·licitats enviats cada dia va dur a la creació de diversos estàndards que tenen com a objectiu validar que l'enviament d'un correu electrònic està autoritzat i que el correu electrònic no s'ha manipulat. Els següents sistemes estan basats en DNS i requereixen que els administradors no només tinguin control sobre el servidor de correu, sinó també sobre el DNS per al domini en qüestió.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Controversial Discussion
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Discussió polèmica

en: Integrating the Sender Policy Framework (SPF)
ca-ES: Integrant el marc de polítiques del remitent (SPF o «Sender Policy Framework»)

en: The Sender Policy Framework (<acronym>SPF</acronym>) is used to validate if a certain mail server is allowed to send emails for a given domain. It is mostly configured through DNS. The syntax for the entry to make is explained in detail at: <ulink type="block" url="http://www.open-spf.org/SPF_Record_Syntax" /> <ulink type="block" url="https://tools.ietf.org/html/rfc7208" /> <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/Sender_Policy_Framework" />
ca-ES: El Marc de Política del Remitent (<acronym>SPF</acronym> «Sender Policy Framework») s'utilitza per validar si es permet que un cert servidor de correu enviï correus electrònics per a un domini donat. Està majoritàriament configurat a través de DNS. La sintaxi de l'entrada a fer s'explica detalladament a: <ulink type="block" url="http://www.open-spf.org/SPF_Record_Syntax" /> <ulink type="block" url="https://tools.ietf.org/html/rfc7208" /> <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/Sender_Policy_Framework" />

en: Let's take a quick look at the <literal>falcot.org</literal> entry.
ca-ES: Fem un cop d'ull ràpid a l'entrada <literal>falcot.org</literal>.

en: It states that the IP of the sender must match the A record for the sending domain, or must be listed as one of the Mail Exchange Resource Records for the current domain, or must be one of the three mentioned IP4 addresses. All other hosts should be marked as not being allowed to send email for the sender domain. The latter is called a "soft fail" and is intended to mark the email accordingly, but still accept it.
ca-ES: Estableix que la IP del remitent ha de coincidir amb el registre A per al domini d'enviament, o ha de ser llistat com un dels «Mail Exchange Resource Records» pel domini actual, o ha de ser una de les tres adreces IP4 esmentades. Tots els altres amfitrions s'haurien de marcar com si no se'ls permet enviar correu electrònic per al domini del remitent. Aquest últim s'anomena un “error suau” i té la intenció de marcar el correu en conseqüència, malgrat que l'accepta.

en: The <command>postfix</command> mail server can check the SPF record for incoming emails using the <emphasis role="pkg">postfix-policyd-spf-python</emphasis> package, a policy agent written in Python. The file <filename>/usr/share/doc/postfix-policyd-spf-python/README.Debian</filename> describes the necessary steps to integrate the agent into postfix, so we won't repeat it here.
ca-ES: El servidor de correu <command>postfix</command> pot comprovar el registre SPF dels correus entrants utilitzant el paquet <emphasis role="pkg">postfix-policyd-spf-python</emphasis>, un agent “normatiu” escrit en Python. El fitxer <filename>/usr/share/doc/postfix-policyd-spf-python/README.Debian</filename> descriu els passos necessaris per integrar l'agent amb postfix, així que no el repetirem aquí.

en: The configuration is done in the file <filename>/etc/postfix-policyd-spf-python/policyd-spf.conf</filename>, which is fully documented in <citerefentry><refentrytitle>policyd-spf.conf</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> and <filename>/usr/share/doc/postfix-policyd-spf-python/policyd-spf.conf.commented.gz</filename>. The main configuration parameters are <literal>HELO_reject</literal> and <literal>Mail_From_reject</literal>, which configure if emails should be rejected (<literal>Fail</literal>) or accepted with a header being appended (<literal>False</literal>), if checks fail. The latter is often useful, when the message is further processed by a spam filter.
ca-ES: La configuració es fa al fitxer <filename>/etc/postfix-policyd-spf-python/policyd-spf.conf</filename>, que està plenament documentat a <citerefentry><refentrytitle>policyd-spf.conf</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> i a <filename>/usr/share/doc/postfix-policyd-spf-python/policyd-spf.conf.commented.gz</filename>. Els paràmetres de configuració principals són <literal>HELO_reject</literal> i <literal>Mail_From_reject</literal>, que configuren si els correus electrònics han de ser rebutjats (<literal>Fail</literal>), o acceptats però amb una capçalera afegida (<literal>False</literal>) si fallen les comprovacions. Aquest últim és útil sovint, quan el missatge és processat per un filtre de correu brossa.

en: If the result is intended to be used by <emphasis role="pkg">opendmarc</emphasis> (<xref linkend="sect.dmarc" />), then <literal>Header_Type</literal> must be set to <literal>AR</literal>.
ca-ES: Si el resultat està previst que sigui utilitzat per <emphasis role="pkg">opendmarc</emphasis> (<xref linkend="sect.dmarc" />), llavors <literal>Header_Type</literal> ha de ser establert a <literal>AR</literal>.

en: Note that <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis> contains a plugin to check the SPF record.
ca-ES: Tingueu en compte que <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis> conté un connector per comprovar el registre SPF.

en: Integrating DomainKeys (DKIM) Signing and Checking
ca-ES: Integrant les signatures i comprovacions DomainKeys (DKIM)

en: The Domain Keys Identified Mail (<acronym>DKIM</acronym>) standard is a sender authentication system. The mail transport agent, here <command>postfix</command>, adds a digital signature associated with the domain name to the header of outgoing emails. The receiving party can validate the message body and header fields by checking the signature against a public key, which is retrieved from the senders DNS records. <ulink type="block" url="http://dkim.org/" />
ca-ES: L'estàndard «Domain Keys Identified Mail» (<acronym>DKIM</acronym>) és un sistema d'autenticació del remitent. L'agent de transport de correu, en aquest cas <command>postfix</command>, afegeix una signatura digital associada amb el nom del domini a la capçalera dels correus sortints. La part receptora pot validar el cos del missatge i els camps de capçalera verificant la signatura contra una clau pública, que s'obté dels registres DNS del remitent. <ulink type="block" url="http://dkim.org/" />

en: The necessary tools are shipped with the <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis> and <emphasis role="pkg">opendkim-tools</emphasis> packages.
ca-ES: Les eines necessàries es troben als paquets <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis> i <emphasis role="pkg">opendkim-tools</emphasis>.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Mailing List Software and DKIM
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Programari de llistes de correu i DKIM

en: Mailing list managers often rewrite some email headers, thus leading to invalid DKIM signatures. Even using a <literal>relaxed</literal> canonicalization does not always prevent this from happening. So the administrators must pay close attention to the mail severs log files to identify such issues. Otherwise such emails might be flagged as spam and might get rejected.
ca-ES: Els gestors de llistes de correu sovint reescriuen algunes capçaleres de correu electrònic, la qual cosa porta a signatures DKIM no vàlides. Fins i tot l'ús d'una canonització <literal>relaxada</literal> no sempre impedeix que això succeeixi. Així que els administradors han de prestar molta atenció als fitxers de registre dels servidors de correu per identificar aquestes qüestions. En cas contrari aquests correus podrien ser marcats com a correu brossa i podrien ser rebutjats.

en: First the private key must be created using the command <command>opendkim-genkey -s <replaceable>SELECTOR</replaceable> -d <replaceable>DOMAIN</replaceable></command>. <replaceable>SELECTOR</replaceable> must be a unique name for the key. It can be as simple as "mail" or the date of creation, if you plan to rotate keys.
ca-ES: Primer s'ha de crear la clau privada utilitzant l'ordre <command>opendkim-genkey -s <replaceable>SELECTOR</replaceable> -d <replaceable>DOMINI</replaceable></command>. <replaceable>SELECTOR</replaceable> ha de ser un nom únic per a la clau. Pot ser tan simple com “correu” o la data de creació, si es planeja renovar les claus.

en: Create a private key for signing E-Mails from falcot.com
ca-ES: Creació una clau privada per signar els correus de falcot.com

en: This will create the files <filename>/etc/dkimkeys/mail.private</filename> and <filename>/etc/dkimkeys/mail.txt</filename> and set the appropriate ownership. The first file contains the private key, and the latter the public key that needs to be added to the DNS:
ca-ES: Això crearà els fitxers <filename>/etc/dkimkeys/mail.private</filename> i <filename>/etc/dkimkeys/mail.txt</filename> i establirà la propietat adequadament. El primer fitxer conté la clau privada, i el segon la clau pública que s'ha d'afegir al DNS:

en: The <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis> package in Debian defaults to a keysize of 2048 bit. Unfortunately some DNS servers can only handle text entries with a maximum length of 255 characters, which is exceeded by the chosen default keysize. In this case use the option <command>-b 1024</command> to chose a smaller keysize. If <command>opendkim-testkey</command> succeeds, the entry has been successfully set up. The syntax of the entry is explained here: <ulink type="block" url="https://tools.ietf.org/html/rfc6376" /> <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/DKIM" />
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis> a Debian té per defecte una mida de clau de 2048 bits. Malauradament alguns servidors DNS només poden gestionar entrades de text amb una longitud màxima de 255 caràcters, que queda superada per la mida per defecte de les claus. En aquest cas useu l'opció <command>-b 1024</command> per triar una mida de clau més petita. Si <command>opendkim-testkey</command> té èxit, l'entrada s'ha configurat correctament. La sintaxi d'aquesta entrada s'explica aquí: <ulink type="block" url="https://tools.ietf.org/html/rfc6376" /> <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/DKIM" />

en: To configure <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis>, <literal>SOCKET</literal> and <literal>RUNDIR</literal> must be chosen in <filename>/etc/default/opendkim</filename>. Please note that <literal>SOCKET</literal> must be accessible from <literal>postfix</literal> in its chrooted environment. The further configuration is done in <filename>/etc/opendkim.conf</filename>. The following is a configuration excerpt, which makes sure that the <literal>Domain</literal> "falcot.com" and all subdomains (<literal>SubDomain</literal>) are signed by the <literal>Selector</literal> "mail" and the single private key (<literal>KeyFile</literal>) <filename>/etc/dkimkeys/mail.private</filename>. The "relaxed" <literal>Canonicalization</literal> for both the header and the body tolerates mild modification (by a mailing list software, for example). The filter runs both in signing ("s") and verification ("v") <literal>Mode</literal>. If a signature fails to validate (<literal>On-BadSignature</literal>), the mail should be quarantined ("q").
ca-ES: Per configurar <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis>, s'han de triar <literal>SOCKET</literal> i <literal>RUNDIR</literal> a <filename>/etc/default/opendkim</filename>. Tingueu en compte que <literal>SOCKET</literal> ha de ser accessible des de <literal>postfix</literal> en el seu entorn «chroot». La configuració addicional es fa a <filename>/etc/opendkim.conf</filename>. El següent és un extracte de configuració que s'assegura que el <literal>Domain</literal> “falcot.com” i tots els subdominis (<literal>SubDomain</literal>) estan signats pel <literal>Selector</literal> “mail” i la clau privada (<literal>KeyFile</literal>) <filename>/etc/dkimkeys/mail.private</filename>. La “relaxada” <literal>Canonicalization</literal> per a la capçalera i el cos tolera modificacions lleus (per exemple, per una llista de correu). El filtre s'executa tant en la signatura (“s”) com en la verificació (“v”) <literal>Mode</literal>. Si una signatura no es valida (<literal>On-BadSignature</literal>), el correu s'ha de posar en quarantena ("q").

en: It is also possible to use multiple selectors/keys (<literal>KeyTable</literal>), domains (<literal>SigningTable</literal>) and to specify internal or trusted hosts (<literal>InternalHosts</literal>, <literal>ExternalIgnoreList</literal>), which may send mail through the server as one of the signing domains without credentials.
ca-ES: També és possible utilitzar múltiples selectors/claus (<literal>KeyTable</literal>), dominis (<literal>SigningTable</literal>) i especificar amfitrions interns o de confiança (<literal>InternalHosts</literal>, <literal>ExternalIgnoreList</literal>), que poden enviar correu a través del servidor com un dels dominis de signatura sense credencials.

en: The following directives in <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> make <literal>postfix</literal> use the filter:
ca-ES: Les següents directives a <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> fan que <literal>postfix</literal> utilitzi el filtre:

en: To differentiate signing and verification it is sometimes more useful to add the directives to the services in <filename>/etc/postfix/master.cf</filename> instead.
ca-ES: Per diferenciar signatura i verificació, de vegades és més útil afegir les directives als serveis de <filename>/etc/postfix/master.cf</filename>.

en: More information is available in the <filename>/usr/share/doc/opendkim/</filename> directory and the manual pages <citerefentry><refentrytitle>opendkim</refentrytitle> <manvolnum>8</manvolnum></citerefentry> and <citerefentry><refentrytitle>opendkim.conf</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>.
ca-ES: Hi ha més informació disponible al directori <filename>/usr/share/doc/opendkim/</filename> i a les pàgines del manual <citerefentry><refentrytitle>opendkim</refentrytitle> <manvolnum>8</manvolnum></citerefentry> i <citerefentry><refentrytitle>opendkim.conf</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>.

en: Note that <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis> contains a plugin to check the DKIM record.
ca-ES: Tingueu en compte que <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis> conté un connector per comprovar el registre DKIM.

en: Integrating Domain-based Message Authentication, Reporting and Conformance (DMARC)
ca-ES: Integració de l'utenticació de missatges basats en domini, Informes i Conformitat (DMARC)

en: The Domain-based Message Authentication, Reporting and Conformance (<acronym>DMARC</acronym>) standard can be used to define a DNS TXT entry with the name <literal>_dmarc</literal> and the action that should be taken when emails that contain your domain as the sending host fail to validate using DKIM and SPF. <ulink type="block" url="https://dmarc.org/overview/" />
ca-ES: L'estàndard d'autenticació de missatges basat en dominis, Informes i Conformitat (en anglès «Domain-based Message Authentication, Reporting and Conformance» o <acronym>DMARC</acronym>) es pot utilitzar per definir una entrada DNS TXT amb el nom <literal>_dmarc</literal> i l'acció que s'ha de prendre quan els correus electrònics que contenen el vostre domini com a amfitrió d'enviament no passen la validació utilitzant DKIM i SPF. <ulink type="block" url="https://dmarc.org/overview/" />

en: Let's have a look at the entries of two large providers:
ca-ES: Fem un cop d'ull a les entrades de dos grans proveïdors:

en: Yahoo has a strict policy to <literal>reject</literal> all emails pretending to be sent from a Yahoo account but missing or failing DKIM and SPF checks. Google Mail (Gmail) propagates a very relaxed policy, in which such messages from the main domain should still be accepted (<literal>p=none</literal>). For subdomains they should be marked as spam (<literal>sp=quarantine</literal>). The addresses given in the <literal>rua</literal> key can be used to send aggregated DMARC reports to. The full syntax is explained here: <ulink type="block" url="https://tools.ietf.org/html/rfc7489" /> <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/DMARC" />
ca-ES: Yahoo té una política estricta per a <literal>rebutjar</literal> tots els correus electrònics que fingeixen ser enviats des d'un compte de Yahoo però que manquen o fallen els controls DKIM i SPF. Google Mail (Gmail) propaga una política molt relaxada, en la qual aquests missatges del domini principal encara haurien de ser acceptats (<literal>p=none</literal>). Per als subdominis s'han de marcar com a «spam» (<literal>sp=quarantine</literal>). Les adreces donades a la clau <literal>rua</literal> es poden utilitzar per enviar informes DMARC agregats. La sintaxi completa s'explica aquí: <ulink type="block" url="https://tools.ietf.org/html/rfc7489" /> <ulink type="block" url="https://en.wikipedia.org/wiki/DMARC" />

en: The <command>postfix</command> mail server can use this information too. The <emphasis role="pkg">opendmarc</emphasis> package contains the necessary milter. Similar to <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis> <literal>SOCKET</literal> and <literal>RUNDIR</literal> must be chosen in <filename>/etc/default/opendmarc</filename> (for Unix sockets you must make sure that they are inside the postfix chroot to be found). The configuration file <filename>/etc/opendmarc.conf</filename> contains detailed comments and is also explained in <citerefentry><refentrytitle>opendmarc.conf</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>. By default, emails failing the DMARC validation are not rejected but flagged, by adding an appropriate header field. To change this, use <literal>RejectFailures true</literal>.
ca-ES: El servidor de correu <command>postfix</command> també pot utilitzar aquesta informació. El paquet <emphasis role="pkg">opendmarc</emphasis> conté el «milter» necessari. Com amb <emphasis role="pkg">opendkim</emphasis>, <literal>SOCKET</literal> i <literal>RUNDIR</literal> s'han de decidir a <filename>/etc/default/opendmarc</filename> (per a sòcols d'Unix haureu d'assegurar-vos que es troben dins del «chroot» del postfix). El fitxer de configuració <filename>/etc/opendmarc.conf</filename> conté comentaris detallats i també s'explica a <citerefentry><refentrytitle>opendmarc.conf</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>. Per defecte, els correus electrònics que no compleixin la validació DMARC no són rebutjats, sinó marcats, afegint un camp apropiat a la capçalera. Per canviar-ho, utilitzeu <literal>RejectFailures true</literal>.

en: The milter is then added to <literal>smtpd_milters</literal> and <literal>non_smtpd_milters</literal>. If we configured the opendkim and opendmarc milters to run on ports 12345 and 54321, the entry in <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> looks like this:
ca-ES: El filtre de correu s'afegeix a <literal>smtpd_milters</literal> i <literal>non_smtpd_milters</literal>. Si hem configurat els «milters» opendkim i opendmarc per funcionar en els ports 12345 i 54321, l'entrada de <filename>/etc/postfix/main.cf</filename> seria així:

en: The milter can also be selectively applied to a service in <filename>/etc/postfix/master.cf</filename> instead.
ca-ES: En lloc seu, el «milter» també es pot aplicar selectivament a un servei a <filename>/etc/postfix/master.cf</filename>.

en: Authenticated SMTP
ca-ES: SMTP autenticat

en: Being able to send emails requires an SMTP server to be reachable; it also requires said SMTP server to send emails through it. For roaming users, this may need regularly changing the configuration of the SMTP client, since Falcot's SMTP server rejects messages coming from IP addresses apparently not belonging to the company. Two solutions exist: either the roaming user installs an SMTP server on their computer, or they still use the company server with some means of authenticating as an employee. The former solution is not recommended since the computer won't be permanently connected, and it won't be able to retry sending messages in case of problems; we will focus on the latter solution.
ca-ES: Per poder enviar correus electrònics cal que un servidor SMTP sigui accessible; també cal dir que el servidor SMTP pot enviar correus electrònics a través d'ell. Per als usuaris d'itinerància, això pot necessitar canviar regularment la configuració del client SMTP, ja que el servidor SMTP de Falcot rebutja els missatges procedents d'adreces IP que aparentment no pertanyen a l'empresa. Existeixen dues solucions: o bé l'usuari d'itinerància instal·la un servidor SMTP al seu ordinador, o bé utilitza el servidor d'empresa amb alguns mitjans per autenticar-se com a empleat. La solució anterior no es recomana perquè l'ordinador no estarà connectat permanentment, i no podrà reintentar enviar missatges en cas de problemes; ens centrarem en l'última solució.

en: SMTP authentication in Postfix relies on SASL (<emphasis>Simple Authentication and Security Layer</emphasis>). It requires installing the <emphasis role="pkg">libsasl2-modules</emphasis> and <emphasis role="pkg">sasl2-bin</emphasis> packages, then registering a password in the SASL database for each user that needs authenticating on the SMTP server. This is done with the <command>saslpasswd2</command> command, which takes several parameters. The <literal>-u</literal> option defines the authentication domain, which must match the <literal>smtpd_sasl_local_domain</literal> parameter in the Postfix configuration. The <literal>-c</literal> option allows creating a user, and <literal>-f</literal> allows specifying the file to use if the SASL database needs to be stored at a different location than the default (<filename>/etc/sasldb2</filename>).
ca-ES: L'autenticació SMTP amb Postfix es basa en SASL («<emphasis>Simple Authentication and Security Layer</emphasis>» o “Capa de seguretat i autenticació simple”). Requereix instal·lar els paquets <emphasis role="pkg">libsasl2-modules</emphasis> i <emphasis role="pkg">sasl2-bin</emphasis>, i després registrar una contrasenya a la base de dades SASL per a cada usuari que necessita autenticar-se al servidor SMTP. Això es fa amb l'ordre <command>saslpasswd2</command>, que agafa diversos paràmetres. L'opció <literal>-u</literal> defineix el domini d'autenticació, que ha de coincidir amb el paràmetre <literal>smtpd_sasl_local_domain</literal> a la configuració de Postfix. L'opció <literal>-c</literal> permet crear un usuari, i <literal>-f</literal> permet especificar el fitxer a utilitzar si la base de dades SASL necessita ser emmagatzemada en una ubicació diferent de la predeterminada (<filename>/etc/sasldb2</filename>).

en: Note that the SASL database was created in Postfix's directory. In order to ensure consistency, we also turn <filename>/etc/sasldb2</filename> into a symbolic link pointing at the database used by Postfix, with the <command>ln -sf /var/spool/postfix/etc/sasldb2 /etc/sasldb2</command> command.
ca-ES: Adoneu-vos-en que la base de dades SASL es crea al directori de Postfix. Per tal de garantir la coherència, també convertim <filename>/etc/sasldb2</filename> en un enllaç simbòlic que apunta a la base de dades utilitzada per Postfix, amb l'ordre <command>ln -sf /var/spool/postfix/etc/sasldb2 /etc/sasldb2</command>.

en: Now we need to configure Postfix to use SASL. First the <literal>postfix</literal> user needs to be added to the <literal>sasl</literal> group, so that it can access the SASL account database. A few new parameters are also needed to enable SASL, and the <literal>smtpd_recipient_restrictions</literal> parameter needs to be configured to allow SASL-authenticated clients to send emails freely.
ca-ES: Ara hem de configurar Postfix per utilitzar SASL. Primer l'usuari <literal>postfix</literal> ha de ser afegit al grup <literal>sasl</literal>, de manera que pugui accedir a la base de dades del compte SASL. També es necessiten alguns paràmetres nous per permetre SASL, i el paràmetre <literal>smtpd_recipient_restrictions</literal> s'ha de configurar per permetre que els clients autenticats amb SASL enviïn correus electrònics lliurement.

en: Enabling SASL in <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>
ca-ES: Habilitar SASL a <filename>/etc/postfix/main.cf</filename>

en: 
    # Enable SASL authentication
    smtpd_sasl_auth_enable = yes
    # Define the SASL authentication domain to use
    smtpd_sasl_local_domain = $myhostname
    [...]
    # Adding permit_sasl_authenticated before reject_unauth_destination
    # allows relaying mail sent by SASL-authenticated users
    smtpd_recipient_restrictions =
        permit_sasl_authenticated,
        permit_mynetworks,
        reject_unauth_destination,
    [...]
ca-ES: 
    # Activar l'autenticació amb SASL
    smtpd_sasl_auth_enable = yes
    # Defineix el domini d'autenticació SASL a usar
    smtpd_sasl_local_domain = $myhostname
    [...]
    # Afegir permit_sasl_authenticated abans de reject_unauth_destination
    # permet reencaminar el correu enviat pels usuaris autenticats amb SASL
    smtpd_recipient_restrictions =
        permit_sasl_authenticated,
        permit_mynetworks,
        reject_unauth_destination,
    [...]

en: It is usually a good idea to not send passwords over an unencrypted connection. <emphasis>Postfix</emphasis> allows to use different configurations for each port (service) it runs on. All these can be configured with different rules and directives in the <filename>/etc/postfix/master.cf</filename> file. To turn off authentication at all for port 25 (<literal>smtpd</literal> service) add the following directive:
ca-ES: Normalment és bona idea no enviar contrasenyes a través d'una connexió sense xifrar. <emphasis>Postfix</emphasis> permet utilitzar diferents configuracions per a cada port (servei) on s'executa. Tots aquests es poden configurar amb diferents regles i directives al fitxer <filename>/etc/postfix/master.cf</filename>. Per desactivar l'autenticació al port 25 (servei <literal>smtpd</literal>) afegiu la següent directiva:

en: If for some reason clients use an outdated <literal>AUTH</literal> command (some very old mail clients do), interoperability with them can be enabled using the <literal>broken_sasl_auth_clients</literal> directive.
ca-ES: Si per alguna raó els clients utilitzen una ordre obsoleta <literal>AUTH</literal> (alguns clients de correu molt vells), la interoperabilitat amb ells es pot activar utilitzant la directiva <literal>broken_sasl_auth_clients</literal>.

en: <emphasis>EXTRA</emphasis> Authenticated SMTP client
ca-ES: <emphasis>EXTRA</emphasis> Client SMTP autenticat

en: Most email clients are able to authenticate to an SMTP server before sending outgoing messages, and using that feature is a simple matter of configuring the appropriate parameters. If the client in use does not provide that feature, the workaround is to use a local Postfix server and configure it to relay email via the remote SMTP server. In this case, the local Postfix itself will be the client that authenticates with SASL. Here are the required parameters:
ca-ES: La majoria dels clients de correu electrònic són capaços d'autenticar-se amb un servidor SMTP abans d'enviar missatges sortints, i utilitzar aquesta característica és simple qüestió de configurar els paràmetres apropiats. Si el client en ús no proporciona aquesta característica, la solució és utilitzar un servidor Postfix local i configurar-lo per retransmetre el correu electrònic a través del servidor SMTP remot. En aquest cas, el propi Postfix local serà el client que s'autentiqui amb SASL. Aquí estan els paràmetres necessaris:

en: The <filename>/etc/postfix/sasl_passwd</filename> file needs to contain the username and password to use for authenticating on the <literal>mail.falcot.com</literal> server. Here is an example:
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/postfix/sasl_passwd</filename> ha de contenir el nom d'usuari i la contrasenya per a l'autenticació al servidor <literal>mail.falcot.com</literal>. Heus aquí un exemple:

en: As for all Postfix maps, this file must be turned into <filename>/etc/postfix/sasl_passwd.db</filename> with the <command>postmap</command> command.
ca-ES: Com a tots els fitxers d'associacions de Postfix, aquest fitxer s'ha de convertir en <filename>/etc/postfix/sasl_passwd.db</filename> amb l'ordre <command>postmap</command>.

en: Web Server (HTTP)
ca-ES: Servidor web (HTTP)

en: <primary>server</primary><secondary>web</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>web</secondary>

en: <primary>web server</primary><seealso>Apache</seealso>
ca-ES: <primary>servidor web</primary><seealso>Apache</seealso>

en: <primary>server</primary><secondary>HTTP</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>HTTP</secondary>

en: <primary>HTTP</primary><secondary>server</secondary><seealso>Apache</seealso>
ca-ES: <primary>HTTP</primary><secondary>servidor</secondary><seealso>Apache</seealso>

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Other web servers
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> Altres servidors web

en: Installing Apache
ca-ES: Instal·lació d'Apache

en: Installing the <emphasis role="pkg">apache2</emphasis> package is all that is needed. It contains all the modules, including the <emphasis>Multi-Processing Modules</emphasis> (MPMs) that affect how Apache handles parallel processing of many requests, which used to be provided in separate <emphasis role="pkg">apache2-mpm-*</emphasis> packages. It will also pull <emphasis role="pkg">apache2-utils</emphasis> containing the command line utilities that we will discover later.
ca-ES: Instal·lar el paquet <emphasis role="pkg">apache2</emphasis> és tot el que es necessita. Conté tots els mòduls, incloent-hi els <emphasis>Multi-Processing Modules</emphasis> o “mòduls multiprocés” (MPMs) que determinen com Apache maneja el processament paral·lel de moltes sol·licituds, que solien proporcionar-se en paquets separats <emphasis role="pkg">apache2-mpm-*</emphasis>. També estirarà <emphasis role="pkg">apache2-utils</emphasis> que conté les utilitats de la línia d'ordres que descobrirem més endavant.

en: The MPM in use affects significantly the way Apache will handle concurrent requests. With the <emphasis>worker</emphasis> MPM, it uses <emphasis>threads</emphasis> (lightweight processes), whereas with the <emphasis>prefork</emphasis> MPM it uses a pool of processes created in advance. With the <emphasis>event</emphasis> MPM it also uses threads, but the inactive connections (notably those kept open by the HTTP <emphasis>keep-alive</emphasis> feature) are handed back to a dedicated management thread.
ca-ES: L'MPM que s'usi afectarà significativament la forma en què Apache manegarà les peticions concurrents. Amb el «<emphasis>worker</emphasis>» MPM, utilitza <emphasis>fils</emphasis> (processos lleugers o «threads»), mentre que amb la «<emphasis>prefork</emphasis>» MPM utilitza un conjunt de processos creats prèviament. Amb «<emphasis>event</emphasis>» MPM també utilitza fils, però les connexions inactives (en particular les que es mantenen obertes per la característica HTTP «<emphasis>keep-alive</emphasis>») es retornen a un fil dedicat a gestió.

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Execution under the <literal>www-data</literal> user
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> Execució sota l'usuari <literal>www-data</literal>

en: <primary>Apache</primary><secondary><literal>www-data</literal>, user</secondary>
ca-ES: <primary>Apache</primary><secondary><literal>www-data</literal>, usuari</secondary>

en: Using the <emphasis>suexec</emphasis> modules, provided by <emphasis role="pkg">apache2-suexec-*</emphasis> packages, allows bypassing this rule so that some CGI scripts are executed under the identity of another user. This is configured with a <literal>SuexecUserGroup <replaceable>user</replaceable><replaceable>group</replaceable></literal> directive in the Apache configuration.
ca-ES: Usar els mòduls <emphasis>suexec</emphasis>, proporcionats pels paquets <emphasis role="pkg">apache2-suexec-*</emphasis>, permet saltar aquesta regla de manera que alguns scripts CGI s'executin sota la identitat d'un altre usuari. Això està configurat amb una directiva <literal>SuexecUserGroup <replaceable>usuari</replaceable><replaceable>grup</replaceable></literal> a la configuració d'Apache.

en: Another possibility is to use a dedicated MPM, such as the one provided by <emphasis role="pkg">libapache2-mpm-itk</emphasis>. This particular one has a slightly different behavior: it allows “isolating” virtual hosts (actually, sets of pages) so that they each run as a different user. A vulnerability in one website therefore cannot compromise files belonging to the owner of another website.
ca-ES: Una altra possibilitat és utilitzar un MPM dedicat, com el que proporciona <emphasis role="pkg">libapache2-mpm-itk</emphasis>. Aquest en particular té un comportament lleugerament diferent: permet “isolar” els amfitrions virtuals (en realitat, conjunts de pàgines) de manera que cadascun s'executa com un usuari diferent. Una vulnerabilitat en un lloc web, per tant, no pot comprometre arxius que pertanyen al propietari d'un altre lloc web.

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> List of modules
ca-ES: <emphasis>ULLADA RÀPIDA</emphasis> Llista de mòduls

en: Apache is a modular server, and many features are implemented by external modules that the main program loads during its initialization. The default configuration only enables the most common modules, but enabling new modules is a simple matter of running <command>a2enmod <replaceable>module</replaceable></command>; to disable a module, the command is <command>a2dismod <replaceable>module</replaceable></command>. These programs actually only create (or delete) symbolic links in <filename>/etc/apache2/mods-enabled/</filename>, pointing at the actual files (stored in <filename>/etc/apache2/mods-available/</filename>).
ca-ES: Apache és un servidor modular, i moltes característiques són implementades per mòduls externs que el programa principal carrega durant la inicialització. La configuració per defecte només activa els mòduls més comuns, però activar altres mòduls és qüestió simplement d'executar <command>a2enmod <replaceable>mòdul</replaceable></command>; per inhabilitar un mòdul, la comanda és <command>a2dismod <replaceable>mòdul</replaceable></command>. Aquests programes en realitat només creen (o eliminen) enllaços simbòlics a <filename>/etc/apache2/mods-enabled/</filename>, apuntant als fitxers reals (desats a <filename>/etc/apache2/mods-available/</filename>).

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Checking the configuration
ca-ES: <emphasis>A LA PRÀCTICA</emphasis> Comprovar la configuració

en: The <literal>mod_info</literal> module (<command>a2enmod info</command>) allows to access the comprehensive Apache server configuration and information via browser visiting <literal>http://localhost/server-info</literal>. Because it might contain sensitive information, access is only allowed from the local host by default. <ulink type="block" url="https://httpd.apache.org/docs/2.4/mod/mod_info.html" />
ca-ES: El mòdul <literal>mod_info</literal> (<command>a2enmod info</command>) permet accedir a la configuració i informació completa del servidor Apache a través del navegador visitant <literal>http://localhost/server-info</literal>. Com que pot contenir informació sensible, l'accés només es permet des de l'amfitrió local per defecte. <ulink type="block" url="https://httpd.apache.org/docs/2.4/mod/mod_info.html" />

en: With its default configuration, the web server listens on port 80 (as configured in <filename>/etc/apache2/ports.conf</filename>), and serves pages from the <filename>/var/www/html/</filename> directory (as configured in <filename>/etc/apache2/sites-enabled/000-default.conf</filename>).
ca-ES: Amb la configuració per defecte, el servidor web escolta al port 80 (com es configura a <filename>/etc/apache2/ports.conf</filename>), i serveix pàgines del directori <filename>/var/www/html/</filename>(com es configura a <filename>/etc/apache2/sites-enabled/000-default.conf</filename>).

en: Adding support for SSL
ca-ES: Afegir suport per a SSL

en: Apache 2.4 includes the SSL module (<literal>mod_ssl</literal>) required for secure HTTP (HTTPS) out of the box. It just needs to be enabled with <command>a2enmod ssl</command>, then the required directives have to be added to the configuration files. A configuration example is provided in <filename>/etc/apache2/sites-available/default-ssl.conf</filename>. <ulink type="block" url="https://httpd.apache.org/docs/2.4/mod/mod_ssl.html" />
ca-ES: Apache 2.4 ja duu inclòs el mòdul SSL (<literal>mod.ssl</literal>) necessari per a HTTP segur (HTTPS). Només cal habilitar-ho amb <command>a2enmod ssl</command>, i després cal afegir les directives necessàries als arxius de configuració. Es proporciona un exemple de configuració a <filename>/etc/apache2/sites-available/default-ssl.conf</filename>. <ulink type="block" url="https://httpd.apache.org/docs/2.4/mod/mod_ssl.html" />

en: If you want to generate trusted certificates, you can follow section <xref linkend="sect.trusted-certs" /> and then adjust the following variables:
ca-ES: Si voleu generar certificats de confiança, podeu seguir la secció <xref linkend="sect.trusted-certs" /> i després ajustar les següents variables:

en: 
    SSLCertificateFile      /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMAIN</replaceable>/fullchain.pem
    SSLCertificateKeyFile   /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMAIN</replaceable>/privkey.pem
    SSLCertificateChainFile /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMAIN</replaceable>/chain.pem
    SSLCACertificateFile    /etc/ssl/certs/ca-certificates.crt
ca-ES: 
    SSLCertificateFile      /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMINI</replaceable>/fullchain.pem
    SSLCertificateKeyFile   /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMINI</replaceable>/privkey.pem
    SSLCertificateChainFile /etc/letsencrypt/live/<replaceable>DOMINI</replaceable>/chain.pem
    SSLCACertificateFile    /etc/ssl/certs/ca-certificates.crt

en: Configuring Virtual Hosts
ca-ES: Configuració de servidors virtuals («virtual hosts»)

en: A virtual host is an extra identity for the web server.
ca-ES: Un servidor virtual és una identitat addicional per al servidor web.

en: <primary>virtual host</primary>
ca-ES: <primary>servidor virtual</primary>

en: Apache considers two different kinds of virtual hosts: those that are based on the IP address (or the port), and those that rely on the domain name of the web server. The first method requires allocating a different IP address (or port) for each site, whereas the second one can work on a single IP address (and port), and the sites are differentiated by the hostname sent by the HTTP client (which only works in version 1.1 of the HTTP protocol — fortunately that version is old enough that all clients use it already).
ca-ES: Apache considera dos tipus diferents de servidors virtuals: aquells que es basen en l'adreça IP (o el port), i aquells que es basen en el nom de domini del servidor web. El primer mètode requereix l'assignació d'una adreça IP diferent (o port) per a cada lloc, mentre que el segon pot treballar en una adreça IP única (i port), i els llocs estan diferenciats pel nom d'amfitrió enviat pel client HTTP (que només funciona en la versió 1.1 del protocol HTTP - afortunadament aquesta versió és prou antiga i tots els clients ja l'utilitzen).

en: The (increasing) scarcity of IPv4 addresses usually favors the second method; however, it is made more complex if the virtual hosts need to provide HTTPS too, since the SSL protocol hasn't always provided for name-based virtual hosting; the SNI extension (<emphasis>Server Name Indication</emphasis>) that allows such a combination is not handled by all browsers. When several HTTPS sites need to run on the same server, they will usually be differentiated either by running on a different port or on a different IP address (IPv6 can help there).
ca-ES: L'escassetat (creixent) d'adreces IPv4 normalment afavoreix el segon mètode; no obstant això, es fa més complex si els servidors virtuals també necessiten proporcionar HTTPS, ja que el protocol SSL no sempre ha proporcionat l'allotjament virtual basat en noms; l'extensió SNI («<emphasis>Server Name Indication</emphasis>») que permet aquesta combinació no és acceptada per tots els navegadors. Quan diversos llocs HTTPS han d'executar-se en el mateix servidor, normalment es diferenciaran executant-se en un port diferent o en una adreça IP diferent (IPv6 pot facilitar les coses aquí).

en: The default configuration for Apache 2 enables name-based virtual hosts. In addition, a default virtual host is defined in the <literal>/etc/apache2/sites-enabled/000-default.conf</literal> file; this virtual host will be used if no host matching the request sent by the client is found.
ca-ES: La configuració predeterminada per a Apache 2 permet servidors virtuals basats en noms. A més, es defineix un amfitrió virtual per defecte al fitxer <literal>/etc/apache2/sites-enabled/000-default.conf</literal>; aquest servidor virtual s'utilitzarà si no es troba cap servidor que coincideixi amb la sol·licitud enviada pel client.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> First virtual host
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Primer servidor virtual

en: Requests concerning unknown virtual hosts will always be served by the first defined virtual host, which is why we defined <literal>www.falcot.com</literal> first here.
ca-ES: Les peticions relatives als servidors virtuals desconeguts sempre seran ateses pel primer servidor virtual definit, per la qual cosa hem definit aquí primer <literal>www.falcot.com</literal>.

en: <emphasis>QUICK LOOK</emphasis> Apache supports SNI
ca-ES: <emphasis>ULLADA RÀPIDA</emphasis> Suport d'Apache per a SNI

en: The Apache server supports an SSL protocol extension called <emphasis>Server Name Indication</emphasis> (SNI). This extension allows the browser to send the hostname of the web server during the establishment of the SSL connection, much earlier than the HTTP request itself, which was previously used to identify the requested virtual host among those hosted on the same server (with the same IP address and port). This allows Apache to select the most appropriate SSL certificate for the transaction to proceed.
ca-ES: El servidor Apache suporta una extensió del protocol SSL anomenada «<emphasis>Server Name Indication</emphasis>» (SNI, de l'anglès “Indicació del nom de servidor”). Aquesta extensió permet al navegador enviar el nom d'amfitrió del servidor web durant l'establiment de la connexió SSL, molt abans que la sol·licitud HTTP mateixa, que abans s'utilitzava per identificar el host virtual sol·licitat entre els que es trobaven al mateix servidor (amb la mateixa adreça IP i port). Això permet a l'Apache seleccionar el certificat SSL més apropiat perquè la transacció continuï.

en: Before SNI, Apache would always use the certificate defined in the default virtual host. Clients trying to access another virtual host would then display warnings, since the certificate they received didn't match the website they were trying to access. Fortunately, most browsers now work with SNI; this includes Microsoft Internet Explorer starting with version 7.0 (starting on Vista), Mozilla Firefox starting with version 2.0, Apple Safari since version 3.2.1, and all versions of Google Chrome.
ca-ES: Abans de l'SNI, Apache sempre utilitzava el certificat definit en l'servidor virtual per defecte. Els clients que intentessin accedir a un altre servidor virtual mostrarien avisos, ja que el certificat que rebien no coincidia amb el lloc web que estaven intentant accedir. Afortunadament, la majoria dels navegadors ara treballen amb SNI; això inclou Microsoft Internet Explorer començant amb la versió 7.0 (a partir de Vista), Mozilla Firefox començant amb la versió 2.0, Apple Safari des de la versió 3.2.1, i totes les versions de Google Chrome.

en: The Apache package provided in Debian is built with support for SNI; no particular configuration is therefore needed.
ca-ES: El paquet Apache proporcionat a Debian està construït amb suport per a SNI; per tant, no es necessita cap configuració particular.

en: Each extra virtual host is then described by a file stored in <filename>/etc/apache2/sites-available/</filename>. Setting up a website for the <literal>falcot.org</literal> domain is therefore a simple matter of creating the following file, then enabling the virtual host with <command>a2ensite www.falcot.org</command>.
ca-ES: Cada servidor virtual extra és descrit per un fitxer emmagatzemat a <filename>/etc/apache2/sites-available/</filename>/ La creació d'un lloc web per al domini de <literal>falcot.org</literal> és, per tant, una qüestió tan senzilla com crear el següent fitxer, i després habilitar el servidor virtual amb <command>a2ensite www.falcot.org</command>.

en: The <filename>/etc/apache2/sites-available/www.falcot.org.conf</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/apache2/sites-available/www.falcot.org.conf</filename>

en: The Apache server, as configured so far, uses the same log files for all virtual hosts (although this could be changed by adding <literal>CustomLog</literal> directives in the definitions of the virtual hosts). It therefore makes good sense to customize the format of this log file to have it include the name of the virtual host. This can be done by creating a <filename>/etc/apache2/conf-available/customlog.conf</filename> file that defines a new format for all log files (with the <literal>LogFormat</literal> directive) and by enabling it with <command>a2enconf customlog</command>. The <literal>CustomLog</literal> line must also be removed (or commented out) from the <filename>/etc/apache2/sites-available/000-default.conf</filename> file.
ca-ES: El servidor Apache, tal com està configurat fins ara, utilitza els mateixos fitxers de registre per a tots els servidors virtuals (encara que això es podria canviar afegint directives <literal>CustomLog</literal> a les definicions dels servidors virtuals). Per tant, té sentit personalitzar el format d'aquest fitxer de registre perquè inclogui el nom del servidor virtual. Això es pot fer creant un fitxer <filename>/etc/apache2/conf-available/customlog.conf</filename> que defineix un nou format per a tots els fitxers de registre (amb la directiva <literal>LogFormat</literal>) i habilitant-lo amb <command>a2enconf customlog</command>) La línia <literal>CustomLog</literal> també s'ha d'eliminar (o comentar) del fitxer <filename>/etc/apache2/sites-available/000-default.conf</filename>.

en: The <filename>/etc/apache2/conf-available/customlog.conf</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/apache2/conf-available/customlog.conf</filename>

en: 
    # New log format including (virtual) host name
    LogFormat "%v %h %l %u %t \"%r\" %&gt;s %b \"%{Referer}i\" \"%{User-Agent}i\"" vhost
    
    # Now let's use this "vhost" format by default
    CustomLog /var/log/apache2/access.log vhost
ca-ES: 
    # Nou format de registre incloent el nom del servidor (virtual)
    LogFormat "%v %h %l %u %t \"%r\" %&gt;s %b \"%{Referer}i\" \"%{User-Agent}i\"" vhost
    
    # Ara usem aquest format "vhost" per defecte
    CustomLog /var/log/apache2/access.log vhost

en: Common Directives
ca-ES: Directives comunes

en: This section briefly reviews some of the commonly-used Apache configuration directives.
ca-ES: Aquesta secció revisa breument algunes de les directives de configuració Apache més usades.

en: The main configuration file usually includes several <literal>Directory</literal> blocks; they allow specifying different behaviors for the server depending on the location of the file being served. Such a block commonly includes <literal>Options</literal> and <literal>AllowOverride</literal> directives.
ca-ES: El fitxer de configuració principal normalment inclou diversos blocs <literal>Directory</literal>; permeten especificar diferents comportaments per al servidor depenent de la ubicació del fitxer que s'estigui servint. Aquest bloc inclou normalment directives <literal>Opcions</literal> i <literal>allowOverride</literal>.

en: Directory block
ca-ES: Bloc «Directory»

en: The <literal>DirectoryIndex</literal> directive contains a list of files to try when the client request matches a directory. The first existing file in the list is used and sent as a response.
ca-ES: La directiva <literal>DirectoryIndex</literal> conté una llista de fitxers per cercar quan la sol·licitud del client coincideix amb un directori. El primer fitxer existent de la llista s'utilitza i s'envia com a resposta.

en: The <literal>Options</literal> directive is followed by a list of options to enable. The <literal>None</literal> value disables all options; correspondingly, <literal>All</literal> enables them all except <literal>MultiViews</literal>. Available options include:
ca-ES: La directiva <literal>Options</literal> és seguida per una llista d'opcions per habilitar. El valor <literal>None</literal> inhabilita totes les opcions; en conseqüència, <literal>All</literal> els activa tots excepte <literal>MultiViews</literal>. Les opcions disponibles inclouen:

en: <literal>ExecCGI</literal> indicates that CGI scripts can be executed.
ca-ES: <literal>ExecCGI</literal> indica que els «scripts» CGI poden ser executats.

en: <literal>FollowSymlinks</literal> tells the server that symbolic links can be followed, and that the response should contain the contents of the target of such links.
ca-ES: <literal>FollowSymlinks</literal> indica al servidor que es poden seguir els enllaços simbòlics, i que la resposta hauria de contenir el contingut de l'objectiu d'aquests enllaços.

en: <literal>Includes</literal> enables <emphasis>Server Side Includes</emphasis> (<emphasis>SSI</emphasis> for short). These are directives embedded in HTML pages and executed on the fly for each request.
ca-ES: <literal>Includes</literal> habilita «<emphasis>Server Side Includes</emphasis>» (o “Inclusions a la banda de servidor”, <emphasis>SSI</emphasis> per abreujar). Es tracta de directives inserides en pàgines HTML i executades sobre la marxa per a cada sol·licitud.

en: <literal>IncludesNOEXEC</literal> allows <emphasis>Server Side Includes</emphasis> (<emphasis>SSI</emphasis>) but disables the <literal>exec</literal> command and limits the <literal>include</literal> directive to text/markup files.
ca-ES: <literal>IncludesNOEXEC</literal> permet <emphasis>Server Side Includes</emphasis> (<emphasis>SSI</emphasis>) però inhabilita l'ordre <literal>exec</literal> i limita la directiva <literal>include</literal> a fitxers de text o de marques.

en: <literal>Indexes</literal> tells the server to list the contents of a directory if the HTTP request sent by the client points at a directory without an index file (i.e., when no files mentioned by the <literal>DirectoryIndex</literal> directive exists in this directory).
ca-ES: <literal>Indexes</literal> indica al servidor que llisti els continguts d'un directori si la sol·licitud HTTP enviada pel client apunta a un directori sense fitxer d'índex (és a dir, quan no hi ha cap dels fitxers esmentats per la directiva <literal>DirectoryIndex</literal>).

en: <literal>MultiViews</literal> enables content negotiation; this can be used by the server to return a web page matching the preferred language as configured in the browser.
ca-ES: <literal>MultiViews</literal> permet la negociació de contingut; això pot ser utilitzat pel servidor per retornar una pàgina web que coincideixi amb l'idioma preferit que tingui configurat el navegador.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> <filename>.htaccess</filename> file
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> el fitxer <filename>.htaccess</filename>

en: The <filename>.htaccess</filename> file contains Apache configuration directives enforced each time a request concerns an element of the directory where it is stored. The scope of these directives also recurses to all the subdirectories within.
ca-ES: El fitxer <filename>.htaccess</filename> conté les directives de configuració d'Apache obligades cada vegada que una sol·licitud es refereix a un element del directori on s'emmagatzema. L'àmbit d'aplicació d'aquestes directives també és d'aplicació a tots els subdirectoris continguts.

en: Most of the directives that can occur in a <literal>Directory</literal> block are also legal in a <filename>.htaccess</filename> file.
ca-ES: La majoria de les directives que poden aparèixer en un bloc <literal>Directory</literal> també són vàlides en un fitxer <filename>.htaccess</filename>.

en: The <literal>AllowOverride</literal> directive lists all the options that can be enabled or disabled by way of a <filename>.htaccess</filename> file. A common use of this option is to restrict <literal>ExecCGI</literal>, so that the administrator chooses which users are allowed to run programs under the web server's identity (the <literal>www-data</literal> user).
ca-ES: La directiva <literal>allowOverride</literal> llista totes les opcions que es poden activar o desactivar mitjançant un fitxer <filename>.htaccess</filename>. Un ús comú d'aquesta opció és restringir <literal>ExecCGI</literal>, de manera que l'administrador tria quins usuaris poden executar programes sota la identitat del servidor web (l'usuari <literal>www-data</literal>).

en: Requiring Authentication
ca-ES: Requerir autenticació

en: <primary>web authentication</primary>
ca-ES: <primary>autenticació web</primary>

en: <primary>Apache</primary><secondary>password-based authentication</secondary>
ca-ES: <primary>Apache</primary><secondary>autenticació basada en contrasenya</secondary>

en: <filename>.htaccess</filename> file requiring authentication
ca-ES: Fitxer <filename>.htaccess</filename> que requereix autenticació

en: 
    Require valid-user
    AuthName "Private directory"
    AuthType Basic
    AuthUserFile /etc/apache2/authfiles/htpasswd-private
ca-ES: 
    Require valid-user
    AuthName "Directori privat"
    AuthType Basic
    AuthUserFile /etc/apache2/authfiles/htpasswd-private

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> No security
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> Sense seguretat

en: The authentication system used in the above example (<literal>Basic</literal>) has minimal security as the password is sent in clear text (it is only encoded as <emphasis>base64</emphasis>, which is a simple encoding rather than an encryption method). It should also be noted that the documents “protected” by this mechanism also go over the network in the clear. If security is important, the whole HTTP connection should be encrypted with SSL.
ca-ES: El sistema d'autenticació utilitzat en l'exemple anterior (<literal>Basic</literal>) té una seguretat mínima ja que la contrasenya s'envia en text clar (només es codifica amb <emphasis>base64</emphasis>, que és una codificació simple en lloc d'un mètode de xifratge). També cal assenyalar que els documents “protegits” per aquest mecanisme també passen per la xarxa de manera “clara”. Si la seguretat és important, tota la connexió HTTP s'hauria de xifrar amb SSL.

en: The <filename>/etc/apache2/authfiles/htpasswd-private</filename> file contains a list of users and passwords; it is commonly manipulated with the <command>htpasswd</command> command. For example, the following command is used to add a user or change their password:
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/apache2/authfiles/htpasswd-private</filename> conté una llista d'usuaris i contrasenyes; es manipula habitualment amb l'ordre <command>htpasswd</command>. Per exemple, la següent ordre s'utilitza per afegir un usuari o canviar la seva contrasenya:

en: Restricting Access
ca-ES: Restringint l'accés

en: <primary>web access restriction</primary>
ca-ES: <primary>restricció d'accés web</primary>

en: <primary>Apache</primary><secondary>IP-based authentication</secondary>
ca-ES: <primary>Apache</primary><secondary>Autenticació basada en IP</secondary>

en: The <literal>Require</literal> directive controls access restrictions for a directory (and its subdirectories, recursively). <ulink type="block" url="https://httpd.apache.org/docs/2.4/howto/access.html" />
ca-ES: La directiva <literal>Require</literal> controla les restriccions d'accés per a un directori (i també els seus subdirectoris, recursivament). <ulink type="block" url="https://httpd.apache.org/docs/2.4/howto/access.html" />

en: It can be used to restrict access based on many criteria; we will stop at describing access restriction based on the IP address of the client, but it can be made much more powerful than that, especially when several <literal>Require</literal> directives are combined within a <literal>RequireAll</literal> block.
ca-ES: Es pot utilitzar per restringir l'accés basant-se en molts criteris; ens aturarem a descriure la restricció d'accés basada en l'adreça IP del client, però pot ser molt més potent que això, especialment quan diverses directives <literal>Require</literal> es combinen dins d'un bloc <literal>RequireAll</literal>.

en: Only allow from the local network
ca-ES: Permetre només des de la xarxa local

en: Require ip 192.168.0.0/16
ca-ES: Requerir la ip 192.168.0.0/16

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Old syntax
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> Sintaxi antiga

en: The <literal>Require</literal> syntax is only available in Apache 2.4 (the version shipped since <emphasis role="distribution">Jessie</emphasis>). For users of <emphasis role="distribution">Wheezy</emphasis>, the Apache 2.2 syntax is different, and we describe it here mainly for reference, although it can also be made available in Apache 2.4 using the <literal>mod_access_compat</literal> module.
ca-ES: La sintaxi <literal>Require</literal> només està disponible a Apache 2.4 (la versió inclosa a partir de <emphasis role="distribution">Jessie</emphasis>). Per als usuaris de <emphasis role="distribution">Wheezy</emphasis>, la sintaxi d'Apache 2.2 és diferent, i la descrivim aquí principalment com a referència, encara que també es pot usar amb Apache 2.4 utilitzant el mòdul <literal>mod_access_compat</literal>.

en: The <literal>Allow from</literal> and <literal>Deny from</literal> directives control access restrictions for a directory (and its subdirectories, recursively).
ca-ES: Les directives <literal>Allow from</literal> i <literal>Deny from</literal> controlen les restriccions d'accés a un directori (i recursivament als seus subdirectoris).

en: The <literal>Order</literal> directive tells the server of the order in which the <literal>Allow from</literal> and <literal>Deny from</literal> directives are applied; the last one that matches takes precedence. In concrete terms, <literal>Order deny,allow</literal> allows access if no <literal>Deny from</literal> applies, or if an <literal>Allow from</literal> directive does. Conversely, <literal>Order allow,deny</literal> rejects access if no <literal>Allow from</literal> directive matches (or if a <literal>Deny from</literal> directive applies).
ca-ES: La directiva <literal>Order</literal> diu al servidor l'ordre en què s'apliquen les directives <literal>Allow from</literal> i <literal>Deny from</literal>; l'última que coincideix és la que té prioritat. En termes concrets, <literal>Order deny,allow</literal> permet l'accés si no s'aplica cap <literal>Deny from</literal>, o si s'aplica una directiva <literal>Allow from</literal>. Per contra, <literal>Order allow,deny</literal> rebutja l'accés si cap directiva <literal>Allow from</literal> coincideix (o si s'aplica una directiva <literal>Deny from</literal>).

en: The <literal>Allow from</literal> and <literal>Deny from</literal> directives can be followed by an IP address, a network (such as <literal>192.168.0.0/255.255.255.0</literal>, <literal>192.168.0.0/24</literal> or even <literal>192.168.0</literal>), a hostname or a domain name, or the <literal>all</literal> keyword, designating everyone.
ca-ES: Les directives <literal>Allow from </literal> i <literal>Deny from</literal> poden ser seguides per una adreça IP, una xarxa (com ara <literal>192.168.0.0/255.255.255.0</literal>, <literal>192.168.0.0/24</literal> o fins i tot <literal>192.168.0</literal>), un nom d'amfitrió o un nom de domini, o la paraula clau <literal>all</literal>, designant a tothom.

en: For instance, to reject connections by default but allow them from the local network, you could use this:
ca-ES: Per exemple, per rebutjar per defecte les connexions però permetre-les des de la xarxa local, podria utilitzar-se això:

en: Log Analyzers
ca-ES: Analitzadors de registres

en: A log analyzer is frequently installed on a web server; since the former provides the administrators with a precise idea of the usage patterns of the latter.
ca-ES: Un analitzador de registres és instal·lat sovint en un servidor web, ja que el primer proporciona als administradors una idea precisa dels patrons d'ús del servidor.

en: The Falcot Corp administrators selected <emphasis>AWStats</emphasis> (<emphasis>Advanced Web Statistics</emphasis>) to analyze their Apache log files.
ca-ES: Els administradors de Falcot Corp han seleccionat <emphasis>AWStats</emphasis> (<emphasis>Advanced Web Statistics</emphasis>) per analitzar els fitxers de registre d'Apache.

en: <primary>web logs analyzer</primary>
ca-ES: <primary>analitzador de registres web</primary>

en: <primary>Apache</primary><secondary>log analyzer</secondary>
ca-ES: <primary>Apache</primary><secondary>analitzador de registres</secondary>

en: The first configuration step is the customization of the <filename>/etc/awstats/awstats.conf</filename> file. The Falcot administrators keep it unchanged apart from the following parameters:
ca-ES: El primer pas de configuració és la personalització del fitxer <filename>/etc/awstats/awstats.conf</filename>. Els administradors de Falcot el deixen tal com està excepte els següents paràmetres:

en: All these parameters are documented by comments in the template file. In particular, the <varname>LogFile</varname> and <varname>LogFormat</varname> parameters describe the location and format of the log file and the information it contains; <varname>SiteDomain</varname> and <varname>HostAliases</varname> list the various names under which the main web site is known.
ca-ES: Tots aquests paràmetres estan documentats amb comentaris al fitxer de plantilla. En particular, els paràmetres <varname>LogFile</varname> i <varname>LogFormat</varname> descriuen la ubicació i el format del fitxer de registre i la informació que conté; <varname>SiteDomain</varname> i <varname>HostAliases</varname> llisten els diversos noms sota els quals es coneix el lloc web principal.

en: For high traffic sites, <varname>DNSLookup</varname> should usually not be set to <literal>1</literal>; for smaller sites, such as the Falcot one described above, this setting allows getting more readable reports that include full machine names instead of raw IP addresses.
ca-ES: Per a llocs amb trànsit alt, <varname>DNSLookup</varname> normalment no s'hauria d'establir a <literal>1</literal>; per a llocs més petits, com el de Falcot descrit anteriorment, aquest ajustament permet obtenir informes més llegibles que inclouen noms de màquina complets en lloc de simples adreces IP.

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Access to statistics
ca-ES: <emphasis>SEGURETAT</emphasis> Accés a les estadístiques

en: AWStats makes its statistics available on the website with no restrictions by default, but restrictions can be set up so that only a few (probably internal) IP addresses can access them; the list of allowed IP addresses needs to be defined in the <varname>AllowAccessFromWebToFollowingIPAddresses</varname> parameter
ca-ES: AWStats fa que, per defecte, les seves estadístiques estiguin disponibles en el lloc web sense restriccions, però se'n poden establir de manera que només unes poques adreces IP (probablement internes) puguin accedir-hi; la llista d'adreces IP permeses s'ha de definir al paràmetre <varname>AllowAccessFromWebToFollowingIPAddresses</varname>

en: AWStats will also be enabled for other virtual hosts; each virtual host needs its own configuration file, such as <filename>/etc/awstats/awstats.www.falcot.org.conf</filename>.
ca-ES: AWStats també s'habilitarà per a altres servidors virtuals; cada servidor virtual necessita el seu propi fitxer de configuració, com ara <filename>/etc/awstats/awstats.www.falcot.org.conf</filename>.

en: AWStats configuration file for a virtual host
ca-ES: Fitxer de configuració de l'AWStats per a un servidor virtual

en: After a few minutes (and once the script has been run a few times), the results are available online: <ulink type="block" url="http://www.falcot.com/cgi-bin/awstats.pl" /><ulink type="block" url="http://www.falcot.org/cgi-bin/awstats.pl" />
ca-ES: Després d'uns minuts (i una vegada que l'script s'hagi executat unes quantes vegades), els resultats estaran disponibles en línia: <ulink type="block" url="http://www.falcot.com/cgi-bin/awstats.pl" /><ulink type="block" url="http://www.falcot.org/cgi-bin/awstats.pl" />

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Log file rotation
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Rotació del fitxer de registre

en: FTP File Server
ca-ES: Servidor de fitxers FTP

en: <primary>server</primary><secondary>file</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>fitxer</secondary>

en: <primary>server</primary><secondary>FTP</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>FTP</secondary>

en: FTP (<emphasis>File Transfer Protocol</emphasis>) is one of the first protocols of the Internet (RFC 959 was issued in 1985!). It was used to distribute files before the Web was even born (the HTTP protocol was created in 1990, and formally defined in its 1.0 version by RFC 1945, issued in 1996).
ca-ES: FTP («<emphasis>File Transfer Protocol</emphasis>» o “Protocol de transferència de fitxers”) és un dels primers protocols d'Internet (l'RFC 959 va ser publicat el 1985!). Es va utilitzar per distribuir arxius abans que fins i tot nasqués la Web (el protocol HTTP va ser creat el 1990, i definit formalment en la seva versió 1.0 per RFC 1945, publicat el 1996).

en: Other FTP servers are mainly used to distribute files for public downloading; Debian packages are a good example. The contents of these servers is fetched from other, geographically remote, servers; it is then made available to less distant users. This means that client authentication is not required; as a consequence, this operating mode is known as “anonymous FTP”. To be perfectly correct, the clients do authenticate with the <literal>anonymous</literal> username; the password is often, by convention, the user's email address, but the server ignores it.
ca-ES: Altres servidors FTP s'utilitzen principalment per distribuir fitxers per a la descàrrega pública; els paquets Debian són un bon exemple. El contingut d'aquests servidors es copia d'altres servidors, geogràficament més llunyans; després es posa a disposició d'usuaris menys distants. Això significa que l'autenticació del client no és necessària; com a conseqüència, aquest mode operatiu es coneix com a “FTP anònim”. Per ser exactes, els clients s'autentiquen amb el nom d'usuari <literal>anonymous</literal>; la contrasenya és sovint, per convenció, l'adreça de correu electrònic de l'usuari, però el servidor l'ignorarà.

en: Installing the package creates an <literal>ftp</literal> system user. This account is always used for anonymous FTP connections, and its home directory (<filename>/srv/ftp/</filename>) is the root of the tree made available to users connecting to this service. The default configuration (in <filename>/etc/vsftpd.conf</filename>) requires some changes to cater to the simple need of making big files available for public downloads: anonymous access needs to be enabled (<literal>anonymous_enable=YES</literal>) and read-only access of local users needs to be disabled (<literal>local_enable=NO</literal>). The latter is particularly important since the FTP protocol doesn't use any form of encryption and the user password could be intercepted over the wire.
ca-ES: La instal·lació del paquet crea un usuari de sistema anomenat <literal>ftp</literal>. Aquest compte sempre s'utilitza per a connexions FTP anònimes, i el seu directori d'inici (<filename>/srv/ftp/</filename>) és l'arrel de l'arbre que es posa a disposició dels usuaris que es connecten a aquest servei. La configuració per defecte (a <filename>/etc/vsftpd.conf</filename>) requereix alguns canvis per atendre la simple necessitat de fer que els fitxers grans estiguin disponibles per a la descàrrega pública: cal habilitar l'accés anònim (<literal>anonymous_enable=YES</literal>), i cal desactivar l'accés de només lectura dels usuaris locals (<literal>local_enable=NO</literal>). Aquest últim és especialment important, ja que el protocol FTP no utilitza cap forma de xifratge i la contrasenya de l'usuari es podria interceptar a través de la xarxa.

en: NFS File Server
ca-ES: Servidor de fitxers NFS

en: <primary>server</primary><secondary>NFS</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>NFS</secondary>

en: NFS (<emphasis>Network File System</emphasis>) is a protocol allowing remote access to a filesystem through the network. All Unix systems can work with this protocol.
ca-ES: NFS («<emphasis>Network File System</emphasis>» o “Sistema de fitxers en xarxa”) és un protocol que permet l'accés remot a un sistema de fitxers a través de la xarxa. Tots els sistemes Unix poden treballar amb aquest protocol.

en: <emphasis>SPECIFIC CASE</emphasis> Microsoft Windows and NFS Shares
ca-ES: <emphasis>CAS ESPECÍFIC</emphasis> Microsoft Windows i Recursos Compartits NFS

en: When older or (so called) "Home" variants of Windows are involved, usually Samba (<xref linkend="sect.windows-file-server-with-samba" />) must be used instead of NFS. Modern Windows Server and "Pro" or "Enterprise" Desktop solutions however have built-in support for NFS. After installation of the "Services for NFS" components NFS shares can be accessed and temporarily or permanently mounted like any other network share. Be aware of possible encoding issues in file names.
ca-ES: Quan hi ha variants de Windows antigues o (les anomenades) «Home», normalment s'ha d'utilitzar Samba (<xref linkend="sect.windows-file-server-with-samba" />) en lloc d'NFS. Les versions modernes de Windows Server i “Pro” o “Enterprise” d'escriptori ja tenen el suport integrat per a NFS. Després de la instal·lació dels components «Services for NFS» es pot accedir a les comparticions NFS i muntar-les temporalment o permanentment com qualsevol altra compartició de xarxa. Tingueu en compte possibles problemes de codificació en els noms dels fitxers.

en: <primary>Network File System</primary><secondary>Windows client</secondary>
ca-ES: <primary>Network File System</primary><secondary>client Windows</secondary>

en: <primary>filesystem</primary><secondary>network</secondary>
ca-ES: <primary>sistema de fitxers</primary><secondary>xarxa</secondary>

en: <primary>file</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>fitxer</primary><secondary>servidor</secondary>

en: NFS is a very useful tool but, historically, it has suffered from many limitations, most of which have been addressed with version 4 of the protocol. The downside is that the latest version of NFS is harder to configure when you want to make use of basic security features such as authentication and encryption since it relies on Kerberos for those parts. And without those, the NFS protocol must be restricted to a trusted local network since data goes over the network unencrypted (a <emphasis>sniffer</emphasis> can intercept it) and access rights are granted based on the client's IP address (which can be spoofed).
ca-ES: NFS és una eina molt útil però, històricament, ha sofert moltes limitacions, la majoria de les quals s'han resolt amb la versió 4 del protocol. L'inconvenient és que aquesta última versió d'NFS és més difícil de configurar quan voleu fer ús de les característiques bàsiques de seguretat com l'autenticació i el xifratge ja que es basa en Kerberos per a aquestes parts. I sense aquests, el protocol NFS s'ha de restringir a una xarxa local de confiança, ja que les dades passen per la xarxa sense encriptar (un «<emphasis>sniffer</emphasis>» pot interceptar-les) i els drets d'accés es concedeixen basant-se en l'adreça IP del client (que es pot suplantar).

en: <emphasis>DOCUMENTATION</emphasis> NFS HOWTO
ca-ES: <emphasis>DOCUMENTACIÓ</emphasis> «HOWTO» d'NFS

en: Good documentation to deploy NFSv4 is rather scarce. Here are some pointers with content of varying quality but that should at least give some hints on what should be done. <ulink type="block" url="https://help.ubuntu.com/community/NFSv4Howto" /> <ulink type="block" url="https://wiki.linux-nfs.org/wiki/index.php/Nfsv4_configuration" />
ca-ES: Bona documentació per desplegar NFSv4 és difícil de trobar. Aquí hi ha alguns enllaços amb contingut de diferent qualitat però que almenys haurien de donar algunes pistes sobre el que s'hauria de fer. <ulink type="block" url="https://help.ubuntu.com/community/NFSv4Howto" /><ulink type="block" url="https://wiki.linux-nfs.org/wiki/index.php/Nfsv4_configuration" />

en: Securing NFS
ca-ES: Seguretat amb NFS

en: <primary>NFS</primary><secondary>security</secondary>
ca-ES: <primary>NFS</primary><secondary>seguretat</secondary>

en: If you don't use the Kerberos-based security features, it is vital to ensure that only the machines allowed to use NFS can connect to the various required RPC servers, because the basic protocol trusts the data received from the network. The firewall must also block <emphasis>IP spoofing</emphasis> so as to prevent an outside machine from acting as an inside one, and access to the appropriate ports must be restricted to the machines meant to access the NFS shares.
ca-ES: Si no s'utilitzen les característiques de seguretat basades en Kerberos, és vital garantir que només les màquines que poden utilitzar NFS puguin connectar-se als diversos servidors RPC requerits, perquè el protocol bàsic confia en les dades rebudes de la xarxa. El tallafocs també ha de bloquejar l'«<emphasis>IP spoofing</emphasis>» o “suplantació d'ip” per tal d'evitar que una màquina externa actuï com a interna, i l'accés als ports apropiats s'ha de restringir a les màquines destinades a accedir a les comparticions d'NFS.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> RPC
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> RPC

en: RPC (<emphasis>Remote Procedure Call</emphasis>) is a Unix standard for remote services. NFS is one such service.
ca-ES: RPC («<emphasis>Remote Procedure Call</emphasis>» o “Crida a procediment remot”) és un estàndard Unix per a serveis remots. NFS és un d'aquests serveis.

en: RPC services register to a directory known as the <emphasis>portmapper</emphasis>. A client wishing to perform an NFS query first addresses the <emphasis>portmapper</emphasis> (on port 111, either TCP or UDP), and asks for the NFS server; the reply usually mentions port 2049 (the default for NFS). Not all RPC services necessarily use a fixed port.
ca-ES: Els serveis RPC es registren en un directori conegut com a «<emphasis>portmapper</emphasis>». Un client que desitja realitzar una petició NFS es dirigeix primer <emphasis>portmapper</emphasis> (al port 111, ja sigui TCP o UDP), i demana pel servidor NFS; la resposta normalment retorna el port 2049 (el predeterminat d'NFS). No tots els serveis RPC utilitzen necessàriament un port fix.

en: Older versions of the protocol required other RPC services which used dynamically assigned ports. Fortunately, with NFS version 4, only port 2049 (for NFS) and 111 (for the portmapper) are needed and they are thus easy to firewall.
ca-ES: Les versions anteriors del protocol requerien altres serveis RPC que utilitzaven ports assignats dinàmicament. Afortunadament, amb la versió 4 d'NFS només es necessita el port 2049 (per a NFS) i 111 (per al «portmapper“) i per tant són fàcils d'adaptar a un tallafocs.

en: NFS Server
ca-ES: Servidor NFS

en: <primary>NFS</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>NFS</primary><secondary>servidor</secondary>

en: The NFS server is part of the Linux kernel; in kernels provided by Debian it is built as a kernel module. If the NFS server is to be run automatically on boot, the <emphasis role="pkg">nfs-kernel-server</emphasis> package should be installed; it contains the relevant start-up scripts.
ca-ES: El servidor NFS forma part del nucli de Linux; en els nuclis proporcionats per Debian es compila com un mòdul del nucli. Si es vol que el servidor NFS s'executi automàticament en arrencar, s'hauria d'instal·lar el paquet <emphasis role="pkg">nfs-kernel-server</emphasis>, que conté els scripts d'inici pertinents.

en: 
    /directory/to/share machine1(option1,option2,...) machine2(...) ...
ca-ES: 
    /directori/per/exportar màquina1(opció1,opció2,...) màquina2(...) ...

en: Note that with NFSv4, all exported directories must be part of a single hierarchy and that the root directory of that hierarchy must be exported and identified with the option <literal>fsid=0</literal> or <literal>fsid=root</literal>.
ca-ES: Tingueu en compte que, amb NFSv4, tots els directoris exportats han de formar part d'una única jerarquia i que el directori arrel d'aquesta jerarquia s'ha d'exportar i identificar amb l'opció <literal>fsid=0</literal> o <literal>fsid=root</literal>.

en: Each machine can be identified either by its DNS name or its IP address. Whole sets of machines can also be specified using either a syntax such as <literal>*.falcot.com</literal> or an IP address range such as <literal>192.168.0.0/255.255.255.0</literal> or <literal>192.168.0.0/24</literal>.
ca-ES: Cada màquina pot ser identificada pel seu nom DNS o per la seva adreça IP. També es poden especificar conjunts sencers de màquines utilitzant una sintaxi com <literal>*.falcot.com</literal> o un rang d'adreces IP com <literal>192.168.0.0/255.255.255.0</literal> o <literal>192.168.0.0/24</literal>.

en: Directories are made available as read-only by default (or with the <literal>ro</literal> option). The <literal>rw</literal> option allows read-write access. NFS clients typically connect from a port restricted to root (in other words, below 1024); this restriction can be lifted by the <literal>insecure</literal> option (the <literal>secure</literal> option is implicit, but it can be made explicit if needed for clarity).
ca-ES: Els directoris estan disponibles per defecte com a només lectura (o amb l'opció <literal>ro</literal>). L'opció <literal>rw</literal> permet l'accés de lectura i escriptura. Els clients d'NFS normalment es connecten des d'un port restringit a l'usuari «root» (en altres paraules, inferior a 1024); aquesta restricció es pot aixecar amb l'opció <literal>insecure</literal> (l'opció <literal>secure</literal> és implícita, però es pot fer explícita, si cal, per claredat).

en: <primary>NFS</primary><secondary>options</secondary>
ca-ES: <primary>NFS</primary><secondary>opcions</secondary>

en: By default, the server only answers an NFS query when the current disk operation is complete (<literal>sync</literal> option); this can be disabled with the <literal>async</literal> option. Asynchronous writes increase performance a bit, but they decrease reliability since there is a data loss risk in case of the server crashing between the acknowledgment of the write and the actual write on disk. Since the default value changed recently (as compared to the historical value of NFS), an explicit setting is recommended.
ca-ES: Per defecte, el servidor només respon a una consulta NFS quan l'operació de disc actual està acabada (opció <literal>sync</literal>); això es pot desactivar amb l'opció<literal>async</literal>). Les escriptures asíncrones augmenten una mica el rendiment, però disminueixen la fiabilitat, ja que hi ha un risc de pèrdua de dades en cas que el servidor falli entre el reconeixement de l'escriptura i l'escriptura real al disc. Com que el valor per defecte ha canviat recentment (en comparació amb el valor històric d'NFS), es recomana configurar-ho explícitament.

en: In order to not give root access to the filesystem to any NFS client, all queries appearing to come from a root user are considered by the server as coming from the <literal>nobody</literal> user. This behavior corresponds to the <literal>root_squash</literal> option, and is enabled by default. The <literal>no_root_squash</literal> option, which disables this behavior, is risky and should only be used in controlled environments. If all users should be mapped to the user <literal>nobody</literal>, use <literal>all_squash</literal>. The <literal>anonuid=<replaceable>uid</replaceable></literal> and <literal>anongid=<replaceable>gid</replaceable></literal> options allow specifying another fake user to be used instead of UID/GID 65534 (which corresponds to user <literal>nobody</literal> and group <literal>nogroup</literal>).
ca-ES: Per tal de no donar accés a l'arrel al sistema de fitxers a cap client NFS, totes les consultes que semblen provenir d'un usuari arrel són considerades pel servidor com a procedents de l'usuari <literal>nobody</literal>. Aquest comportament correspon a l'opció <literal>root_squash</literal>, i està activat per defecte. L'opció <literal>no_root_squash</literal>, que inhabilita aquest comportament, és arriscada i només s'ha d'utilitzar en entorns controlats. Si tots els usuaris han de ser “mapejats” a l'usuari <literal>nobody</literal>, utilitzeu <literal>all_squash</literal>. Les opcions <literal>anonuid=<replaceable>uid</replaceable></literal> i <literal>anongid=<replaceable>gid</replaceable></literal> permeten especificar un altre usuari fals per ser utilitzat en lloc de UID/GID 65534 (que corresponen a l'usuari <literal>nobody</literal> i al grup <literal>nogroup</literal>).

en: With NFSv4, you can add a <literal>sec</literal> option to indicate the security level that you want: <literal>sec=sys</literal> is the default with no special security features, <literal>sec=krb5</literal> enables authentication only, <literal>sec=krb5i</literal> adds integrity protection, and <literal>sec=krb5p</literal> is the most complete level which includes privacy protection (with data encryption). For this to work you need a working Kerberos setup (that service is not covered by this book).
ca-ES: Amb NFSv4, es pot afegir una opció <literal>sec</literal> per indicar el nivell de seguretat que voleu: <literal>sec=sys</literal> és el valor per defecte sense característiques de seguretat especials, <literal>sec=krb5</literal> només activa l'autenticació, <literal>sec=krb5i</literal> afegeix protecció d'integritat, i <literal>sec=krb5p</literal> és el nivell més complet que inclou protecció de la privacitat (amb xifratge de dades). Perquè això funcioni cal una configuració funcional de Kerberos (aquest servei no està cobert en aquest llibre).

en: Other options are available; they are documented in the <citerefentry><refentrytitle>exports</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> manual page.
ca-ES: Hi ha altres opcions disponibles; estan documentades a la pàgina de manual <citerefentry><refentrytitle>exports</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> First installation
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis>Primera instal·lació

en: NFS Client
ca-ES: Client NFS

en: Manually mounting with the <command>mount</command> command
ca-ES: Muntatge manual amb l'ordre <command>mount</command>

en: NFS entry in the <filename>/etc/fstab</filename> file
ca-ES: Entrada NFS al fitxer <filename>/etc/fstab</filename>

en: The entry described above mounts, at system startup, the NFS directory <filename>/shared/</filename> from the <literal>arrakis</literal> server into the local <filename>/srv/shared/</filename> directory. Read-write access is requested (hence the <literal>rw</literal> parameter). The <literal>nosuid</literal> option is a protection measure that wipes any <literal>setuid</literal> or <literal>setgid</literal> bit from programs stored on the share. If the NFS share is only meant to store documents, another recommended option is <literal>noexec</literal>, which prevents executing programs stored on the share. Note that on the server, the <filename>shared</filename> directory is below the NFSv4 root export (for example <filename>/export/shared</filename>), it is not a top-level directory.
ca-ES: L'entrada descrita a dalt munta, a l'engegada del sistema, el directori NFS <filename>/shared/</filename> del servidor <literal>arrakis</literal> al directori local <filename>/srv/shared/</filename>. Es demana accés de lectura i escriptura (d'aquí el paràmetre <literal>rw</literal>). L'opció <literal>nosuid</literal> és una mesura de protecció que elimina qualsevol bit <literal>setuid</literal> o <literal>setgid</literal> de programes emmagatzemats al directori muntat. Si el directori NFS només està destinada a emmagatzemar documents, una altra opció recomanada és <literal>noexec</literal>, que evita executar programes emmagatzemats en l'espai importat. Tingueu en compte que, al servidor, el directori <filename>shared</filename> està per sota de l'exportació arrel NFSv4 (per exemple <filename>/export/shared</filename>), no és un directori de nivell superior.

en: The <citerefentry><refentrytitle>nfs</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> manual page describes all the options in some detail.
ca-ES: La pàgina del manual <citerefentry><refentrytitle>nfs</refentrytitle> <manvolnum>5</manvolnum></citerefentry> descriu totes les opcions amb cert detall.

en: Setting Up Windows Shares with Samba
ca-ES: Configuració d'espais compartits Windows amb Samba

en: <primary>Windows share</primary>
ca-ES: <primary>Espai compartit Windows</primary>

en: <primary>server</primary><secondary>SMB</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>SMB</secondary>

en: <primary>server</primary><secondary>CIFS</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>CIFS</secondary>

en: Samba is a suite of tools handling the SMB protocol (also known as “CIFS”) on Linux. This protocol is used by Windows for network shares and shared printers.
ca-ES: Samba és un conjunt d'eines que gestionen el protocol SMB (també conegut com a “CIFS”) a Linux. Windows utilitza aquest protocol per a espais compatits de xarxa i impressores compartides.

en: Samba can also act as a Windows domain controller. This is an outstanding tool for ensuring seamless integration of Linux servers and the office desktop machines still running Windows.
ca-ES: Samba també pot actuar com a controlador de domini de Windows. Aquesta és una eina destacada per garantir una integració perfecta dels servidors Linux i les màquines d'escriptori de les oficines que encara estan executant Windows.

en: Samba Server
ca-ES: Servidor Samba

en: <primary>server</primary><secondary>Samba</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>Samba</secondary>

en: <primary>Samba</primary><secondary>installation</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>instal·lació</secondary>

en: <primary>Samba</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>servidor</secondary>

en: The <emphasis role="pkg">samba</emphasis> package contains the main two servers of Samba 4, <command>smbd</command> and <command>nmbd</command>.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">samba</emphasis> conté els dos principals servidors de Samba 4, <command>smbd</command> i <command>nmbd</command>.

en: <emphasis>DOCUMENTATION</emphasis> Going further
ca-ES: <emphasis>DOCUMENTACIÓ</emphasis> Anant més enllà

en: <primary>domain controller</primary>
ca-ES: <primary>controlador de domini</primary>

en: <primary>Windows domain</primary>
ca-ES: <primary>domini Windows</primary>

en: <primary>Samba</primary><secondary>domain controller</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>controlador de domini</secondary>

en: The <emphasis role="pkg">samba</emphasis> package contains all the necessary manual pages and in <filename>/usr/share/doc/samba/examples/</filename> a wealth of commented example files. If you are looking for a more comprehensive documentation, you may check the <emphasis>Samba</emphasis> website. <ulink type="block" url="https://www.samba.org/samba/docs/" />
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">samba</emphasis> conté totes les pàgines de manual necessàries i a <filename>/usr/share/doc/samba/examples/</filename> una gran quantitat de fitxers d'exemple comentats. Si esteu buscant una documentació més completa, podeu fer una ullada al lloc web <emphasis>Samba</emphasis>. <ulink type="block" url="https://www.samba.org/samba/docs/" />

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Authenticating with a Windows Server
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> Autenticació amb un servidor Windows

en: Winbind gives system administrators the option of using a Windows server as an authentication server. Winbind also integrates cleanly with PAM and NSS. This allows setting up Linux machines where all users of a Windows domain automatically get an account.
ca-ES: Winbind proporciona als administradors del sistema l'opció d'utilitzar un servidor Windows com a servidor d'autenticació. Winbind també s'integra perfectament amb PAM i NSS. Això permet configurar les màquines de Linux on tots els usuaris d'un domini de Windows obtenen automàticament un compte.

en: More information can be found in the <filename>/usr/share/doc/libpam-winbind/examples/pam_winbind/</filename> directory of the <emphasis role="pkg">libpam-winbind</emphasis> package.
ca-ES: Es pot trobar més informació al directori <filename>/usr/share/doc/libpam-winbind/examples/pam_winbind/</filename> del paquet <emphasis role="pkg">libpam-winbind</emphasis>.

en: Configuring with <command>debconf</command>
ca-ES: Configuració amb <command>debconf</command>

en: <primary>Samba</primary><secondary>configuration</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>configuració</secondary>

en: On first installation the only piece of required information is the name of the workgroup where the Samba server will belong (the answer is <literal>FALCOTNET</literal> in our case).
ca-ES: En la primera instal·lació l'única informació requerida és el nom del grup de treball on pertany el servidor Samba (la resposta és <literal>FALCOTNET</literal> en el nostre cas).

en: In case of a package update (from the old stable Debian version) or if the SMB server has already been configured to use a WINS server (<literal>wins server</literal>), the package also proposes identifying the WINS server from the information provided by the DHCP daemon. The Falcot Corp administrators rejected this option, since they intend to use the Samba server itself as the WINS server.
ca-ES: En cas d'una actualització de paquet (de l'antiga versió estable de Debian) o si el servidor SMB ja s'ha configurat per utilitzar un servidor WINS (<literal>wins server</literal>), el paquet també proposa identificar el servidor WINS de la informació proporcionada pel dimoni DHCP. Els administradors de Falcot Corp han rebutjat aquesta opció, ja que tenen la intenció d'utilitzar el servidor Samba com a servidor WINS.

en: Configuring Manually
ca-ES: Configuració manual

en: Changes to <filename>smb.conf</filename>
ca-ES: Canvis a <filename>smb.conf</filename>

en: The requirements at Falcot require other options to be modified in the <filename>/etc/samba/smb.conf</filename> configuration file. The following excerpts summarize the changes that were effected in the <literal>[global]</literal> section.
ca-ES: Els requisits de Falcot demanen que es modifiquin altres opcions al fitxer de configuració <filename>/etc/samba/smb.conf</filename>. Els següents extractes resumeixen els canvis que efectuats a la secció <literal>[global]</literal>.

en: This is the default value for this parameter; however, since it is central to the Samba configuration, filling it explicitly is recommended. Each user must authenticate before accessing any share.
ca-ES: Aquest és el valor per defecte d'aquest paràmetre; no obstant això, ja que és central a la configuració de Samba, es recomana explícitament omplir-lo. Cada usuari ha d'autenticar-se abans d'accedir a qualsevol espai compartit.

en: Adding Users
ca-ES: Afegir usuaris

en: <primary>Samba</primary><secondary>add users</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>afegir usuaris</secondary>

en: Each Samba user needs an account on the server; the Unix accounts must be created first, then the user needs to be registered in Samba's database. The Unix step is done quite normally (using <command>adduser</command> for instance).
ca-ES: Cada usuari Samba necessita un compte al servidor; primer s'han de crear els comptes Unix, i després l'usuari ha d'estar registrat a la base de dades de Samba. El pas Unix es fa de forma usual (amb <command>adduser</command>, per exemple).

en: Adding an existing user to the Samba database is a matter of running the <command>smbpasswd -a <replaceable>user</replaceable></command> command; this command asks for the password interactively.
ca-ES: Afegir a la base de dades Samba un usuari existent és qüestió d'executar l'ordre <command>smbpasswd -a <replaceable>usuari</replaceable></command>; aquesta ordre demana la contrasenya de manera interactiva.

en: A user can be deleted with the <command>smbpasswd -x <replaceable>user</replaceable></command> command. A Samba account can also be temporarily disabled (with <command>smbpasswd -d <replaceable>user</replaceable></command>) and re-enabled later (with <command>smbpasswd -e <replaceable>user</replaceable></command>).
ca-ES: Es pot suprimir un usuari amb l'ordre <command>smbpasswd -x <replaceable>usuari</replaceable></command>. Un compte de Samba també es pot desactivar temporalment (amb <command>smbpasswd -d <replaceable>usuari</replaceable></command>) i reactivat més tard (amb <command>smbpasswd -e <replaceable>usuari</replaceable></command>).

en: Samba Client
ca-ES: Client Samba

en: The client features in Samba allow a Linux machine to access Windows shares and shared printers. The required programs are available in the <emphasis role="pkg">cifs-utils</emphasis> and <emphasis role="pkg">smbclient</emphasis> packages.
ca-ES: Les característiques del client a Samba permeten a una màquina Linux accedir als espais i impressores compartits de Windows. Els programes necessaris estan disponibles als paquets <emphasis role="pkg">cifs-utils</emphasis> i <emphasis role="pkg">smbclient</emphasis>.

en: The <command>smbclient</command> Program
ca-ES: El programa <command>smbclient</command>

en: The <command>smbclient</command> program queries SMB servers. It accepts a <literal>-U <replaceable>user</replaceable></literal> option, for connecting to the server under a specific identity. <command>smbclient //<replaceable>server</replaceable>/<replaceable>share</replaceable></command> accesses the share in an interactive way similar to the command-line FTP client. <command>smbclient -L <replaceable>server</replaceable></command> lists all available (and visible) shares on a server.
ca-ES: El programa <command>smbclient</command> fa peticions a servidors SMB. Accepta una opció <literal>-U <replaceable>usuari</replaceable></literal> per connectar al servidor sota una identitat específica. <command>smbclient //<replaceable>servidor</replaceable>/<replaceable>compartició</replaceable></command> accedeix a la compartició d'una manera interactiva similar al client FTP de la línia d'ordres. <command>smbclient -L <replaceable>servidor</replaceable></command> llista totes les comparticions disponibles (i visibles) en un servidor.

en: Mounting Windows Shares
ca-ES: Muntatge d'espais compartits de Windows

en: The <command>mount</command> command allows mounting a Windows share into the Linux filesystem hierarchy (with the help of <command>mount.cifs</command> provided by <emphasis role="pkg">cifs-utils</emphasis>).
ca-ES: L'ordre <command>mount</command> permet muntar una compartició de Windows a la jerarquia del sistema de fitxers de Linux (amb l'ajuda de <command>mount.cifs</command> proporcionat per <emphasis role="pkg">cifs-utils</emphasis>).

en: Mounting a Windows share
ca-ES: Muntatge d'un espai compartit de Windows

en: The <filename>/etc/smb-credentials</filename> file (which must not be readable by users) has the following format:
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/smb-credentials</filename> (que no ha de ser llegible pels usuaris) té el següent format:

en: <primary>Samba</primary><secondary>credentials</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>credencials</secondary>

en: 
    username = <replaceable>user</replaceable>
    password = <replaceable>password</replaceable>
ca-ES: 
    username = <replaceable>usuari</replaceable>
    password = <replaceable>clau</replaceable>

en: Other options can be specified on the command-line; their full list is available in the <citerefentry><refentrytitle>mount.cifs</refentrytitle> <manvolnum>1</manvolnum></citerefentry> manual page. Two options in particular can be interesting: <literal>uid</literal> and <literal>gid</literal> allow forcing the owner and group of files available on the mount, so as not to restrict access to root.
ca-ES: Es poden especificar altres opcions a la línia d'ordres; la llista completa està disponible a la pàgina del manual <citerefentry><refentrytitle>mount.cifs</refentrytitle> <manvolnum>1</manvolnum></citerefentry>. Dues opcions en particular poden ser interessants: <literal>uid</literal> i <literal>gid</literal> permeten forçar el propietari i el grup de fitxers disponibles al punt de muntatge, per no restringir l'accés a l'usuari «root».

en: A mount of a Windows share can also be configured in <filename>/etc/fstab</filename>:
ca-ES: El muntatge d'una compartició de Windows també es pot configurar a <filename>/etc/fstab</filename>:

en: 
    //<replaceable>server</replaceable>/shared /shared cifs credentials=/etc/smb-credentials
ca-ES: 
    //<replaceable>servidor</replaceable>/shared /shared cifs credentials=/etc/smb-credentials

en: Printing on a Shared Printer
ca-ES: Imprimir en una impressora compartida

en: CUPS is an elegant solution for printing from a Linux workstation to a printer shared by a Windows machine. When the <emphasis role="pkg">smbclient</emphasis> is installed, CUPS allows installing Windows shared printers automatically.
ca-ES: CUPS és una solució elegant per imprimir des d'una estació de treball Linux en una impressora compartida per una màquina Windows. Quan s'instal·la <emphasis role="pkg">smbclient</emphasis>, CUPS permet la instal·lació automàtica d'impressores compartides per Windows.

en: <primary>printing</primary><secondary>network</secondary>
ca-ES: <primary>impressió</primary><secondary>xarxa</secondary>

en: <primary>Samba</primary><secondary>shared printers</secondary>
ca-ES: <primary>Samba</primary><secondary>impressores compartides</secondary>

en: Here are the required steps:
ca-ES: Aquestes són les passes requerides:

en: Enter the CUPS configuration interface: <literal>http://localhost:631/admin</literal>
ca-ES: Entreu a la interfície de configuració del CUPS: <literal>http://localhost:631/admin</literal>

en: Click on “Add Printer”.
ca-ES: Feu clic a “Afegeix una impressora”.

en: Choose the printer device, pick “Windows Printer via SAMBA”.
ca-ES: Trieu el dispositiu d'impressora, trieu “Impressora Windows via SAMBA”.

en: Enter the connection URI for the network printer. It should look like the following:
ca-ES: Introduïu l'URI de la connexió per a la impressora de xarxa. Seria una cosa similar al següent:

en: <literal>smb://<replaceable>user</replaceable>:<replaceable>password</replaceable>@<replaceable>server</replaceable>/<replaceable>printer</replaceable></literal>.
ca-ES: <literal>smb://<replaceable>usuari</replaceable>:<replaceable>clau</replaceable>@<replaceable>servidor</replaceable>/<replaceable>impressora</replaceable></literal>.

en: Enter the name that will uniquely identify this printer. Then enter the description and location of the printer. Those are the strings that will be shown to end users to help them identify the printers.
ca-ES: Introduïu el nom que identificarà de manera única aquesta impressora. A continuació introduïu la descripció i la ubicació de la impressora. Aquestes són les cadenes que es mostraran als usuaris finals per ajudar-los a identificar les impressores.

en: Indicate the manufacturer/model of the printer, or directly provide a working printer description file (PPD).
ca-ES: Indiqueu el fabricant/model de la impressora, o directament proporcioneu un fitxer de descripció de la impressora funcional (PPD o «Printer Description File»).

en: Voilà, the printer is operational!
ca-ES: Voilà, la impressora està operativa!

en: HTTP/FTP Proxy
ca-ES: Proxy HTTP/FTP

en: An HTTP/FTP proxy acts as an intermediary for HTTP and/or FTP connections. Its role is twofold:
ca-ES: Un servidor intermediari, o «proxy» en anglès, HTTP/FTP actua com a intermediari per a les connexions HTTP i/o FTP. El seu paper és doble:

en: Caching: recently downloaded documents are copied locally, which avoids multiple downloads.
ca-ES: Memòria cau: els documents descarregats recentment es desen localment, la qual cosa evita descàrregues repetides.

en: Filtering server: if use of the proxy is mandated (and outgoing connections are blocked unless they go through the proxy), then the proxy can determine whether or not the request is to be granted.
ca-ES: Servidor de filtratge: si l'ús del servidor intermediari és obligatori (i les connexions de sortida estan bloquejades llevat que passin pel servidor intermediari), llavors el servidor intermediari pot determinar si s'ha de concedir la sol·licitud o no.

en: <primary>HTTP/FTP proxy</primary>
ca-ES: <primary>proxy HTTP/FTP</primary>

en: <primary>proxy cache</primary>
ca-ES: <primary>intermediari cau («proxy cache»)</primary>

en: Falcot Corp selected Squid as their proxy server.
ca-ES: Falcot Corp ha seleccionat Squid com a servidor intermediari.

en: Installing
ca-ES: Instal·lació

en: <primary>Squid</primary><secondary>installation</secondary>
ca-ES: <primary>Squid</primary><secondary>instal·lació</secondary>

en: Prior to installing, care should be taken to check that the system can identify its own complete name: the <command>hostname -f</command> must return a fully-qualified name (including a domain). If it does not, then the <filename>/etc/hosts</filename> file should be edited to contain the full name of the system (for instance, <literal>arrakis.falcot.com</literal>). The official computer name should be validated with the network administrator in order to avoid potential name conflicts.
ca-ES: Abans de la instal·lació, s'ha de tenir cura de comprovar que el sistema pot identificar el seu propi nom complet: l'ordre <command>hostname -f</command> ha de retornar un nom plenament qualificat (incloent un domini). Si no ho fa, llavors el fitxer <filename>/etc/hosts</filename> hauria de ser editat per contenir el nom complet del sistema (per exemple, <literal>arrakis.falcot.com</literal>). El nom oficial de l'ordinador s'hauria de validar amb l'administrador de la xarxa per tal d'evitar possibles conflictes de noms.

en: Configuring a Cache
ca-ES: Configuració d'una caché

en: Enabling the caching server feature is a simple matter of editing the <filename>/etc/squid/squid.conf</filename> configuration file and allowing machines from the local network to run queries through the proxy. The following example shows the modifications made by the Falcot Corp administrators:
ca-ES: Habilitar la característica del servidor caché o d'emmagatzematge en memòria cau és una qüestió senzilla d'editar el fitxer de configuració <filename>/etc/squid/squid.conf</filename> i permetre que les màquines de la xarxa local executin consultes a través del servidor intermediari. L'exemple següent mostra les modificacions fetes pels administradors de Falcot Corp:

en: The <filename>/etc/squid/squid.conf</filename> file (excerpts)
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/squid/squid.conf</filename> (extractes)

en: Configuring a Filter
ca-ES: Configuració d'un filtre

en: <command>squid</command> itself does not perform the filtering; this action is delegated to <command>squidGuard</command>. The former must then be configured to interact with the latter. This involves adding the following directive to the <filename>/etc/squid/squid.conf</filename> file:
ca-ES: <command>squid</command> en si mateix no realitza filtratge; aquesta acció es delega a <command>squidGuard</command>. El primer s'ha de configurar per interaccionar amb el segon. Això implica afegir la següent directiva al fitxer <filename>/etc/squid/squid.conf</filename>:

en: The working database must be regenerated with <command>update-squidguard</command> after each change of the <command>squidGuard</command> configuration file (or one of the lists of domains or URLs it mentions). The configuration file syntax is documented on the following website: <ulink type="block" url="http://www.squidguard.org/Doc/configure.html" />
ca-ES: La base de dades de treball s'ha de regenerar amb <command>update-squidguard</command> després de cada canvi del fitxer de configuració d'<command>squidGuard</command> (o d'una de les llistes de dominis o URL que esmenta). La sintaxi del fitxer de configuració està documentada en el següent lloc web: <ulink type="block" url="http://www.squidguard.org/Doc/configure.html" />

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> E2guardian (a DansGuardian Fork)
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> E2guardian (un «fork» de DansGuardian)

en: LDAP Directory
ca-ES: Directori LDAP

en: <primary>directory, LDAP</primary>
ca-ES: <primary>directori, LDAP</primary>

en: OpenLDAP is an implementation of the LDAP protocol; in other words, it is a special-purpose database designed for storing directories. In the most common use case, using an LDAP server allows centralizing management of user accounts and the related permissions. Moreover, an LDAP database is easily replicated, which allows setting up multiple synchronized LDAP servers. When the network and the user base grows quickly, the load can then be balanced across several servers.
ca-ES: OpenLDAP és una implementació del protocol LDAP; en altres paraules, és una base de dades de propòsit especial dissenyada per emmagatzemar directoris. En el cas d'ús més comú, l'ús d'un servidor LDAP permet centralitzar la gestió dels comptes d'usuari i els permisos relacionats. A més, una base de dades LDAP és fàcilment replicable, fet que permet establir múltiples servidors LDAP sincronitzats. Quan la xarxa i la base d'usuaris creixen ràpidament, la càrrega es pot equilibrar a través de diversos servidors.

en: LDAP data is structured and hierarchical. The structure is defined by “schemas” which describe the kind of objects that the database can store, with a list of all their possible attributes. The syntax used to refer to a particular object in the database is based on this structure, which explains its complexity.
ca-ES: Les dades LDAP estan estructurades i jerarquitzades. L'estructura està definida per “esquemes” que descriuen el tipus d'objectes que la base de dades pot emmagatzemar, amb una llista de tots els seus possibles atributs. La sintaxi utilitzada per referir-se a un objecte particular en la base de dades es basa en aquesta estructura, que explica la seva complexitat.

en: The <emphasis role="pkg">slapd</emphasis> package contains the OpenLDAP server. The <emphasis role="pkg">ldap-utils</emphasis> package includes command-line tools for interacting with LDAP servers.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">slapd</emphasis> conté el servidor OpenLDAP. El paquet <emphasis role="pkg">ldap-utils</emphasis> inclou eines de línia d'ordres per interaccionar amb servidors LDAP.

en: Installing <emphasis role="pkg">slapd</emphasis> usually asks only for the administrator's password and the resulting database is unlikely to suit your needs. Fortunately a simple <command>dpkg-reconfigure slapd</command> will let you reconfigure the LDAP database with more details:
ca-ES: La instal·lació d'<emphasis role="pkg">slapd</emphasis> sol demanar només la contrasenya de l'administrador i la base de dades resultant és improbable que s'adapti a les necessitats. Afortunadament, un senzill <command>dpkg-reconfigure slapd</command> us permetrà reconfigurar la base de dades LDAP amb més detall:

en: Omit OpenLDAP server configuration? No, of course, we want to configure this service.
ca-ES: Ometre la configuració del servidor OpenLDAP? No, per descomptat, es vol configurar aquest servei.

en: DNS domain name: “<literal>falcot.com</literal>”.
ca-ES: Nom de domini DNS: “<literal>falcot.com</literal>”.

en: Organization name: “Falcot Corp”.
ca-ES: Nom de l'organizació: “Falcot Corp”.

en: An administrative passwords needs to be typed in.
ca-ES: Cal introduir una contrasenya administrativa.

en: Database backend to use: “MDB”.
ca-ES: Base de dades a usar: “MDB”.

en: Do you want the database to be removed when <emphasis role="pkg">slapd</emphasis> is purged? No. No point in risking losing the database in case of a mistake.
ca-ES: Voleu que la base de dades s'elimini quan es purgui <emphasis role="pkg">slapd</emphasis>? No. No té sentit arriscar-se a perdre la base de dades en cas d'un error.

en: Move old database? This question is only asked when the configuration is attempted while a database already exists. Only answer “yes” if you actually want to start again from a clean database, for instance if you run <command>dpkg-reconfigure slapd</command> right after the initial installation.
ca-ES: Voleu moure la base de dades antiga? Aquesta pregunta només es fa quan s'intenta la configuració al temps que ja existeix una base de dades. Només responeu “sí” si de fet voleu tornar a començar des d'una base de dades neta, per exemple si executeu <command>dpkg-reconfigure slapd</command> just després de la instal·lació inicial.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> LDIF format
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Format LDIF

en: An LDIF file (<emphasis>LDAP Data Interchange Format</emphasis>) is a portable text file describing the contents of an LDAP database (or a portion thereof); this can then be used to inject the data into any other LDAP server.
ca-ES: Un fitxer LDIF (<emphasis>LDAP Data Interchange Format</emphasis> o “format d'intercanvi de dades LDAP”) és un fitxer de text portable que descriu el contingut d'una base de dades LDAP (o una part d'ella); això es pot utilitzar per injectar dades a qualsevol altre servidor LDAP.

en: A minimal database is now configured, as demonstrated by the following query:
ca-ES: Ara es disposa d'una base de dades mínima configurada, com ho demostra la següent consulta:

en: The query returned two objects: the organization itself, and the administrative user.
ca-ES: La consulta retorna dos objectes: l'organització en si i l'usuari administratiu.

en: Filling in the Directory
ca-ES: Emplenar el directori

en: Since an empty database is not particularly useful, we are going to inject into it all the existing directories; this includes the users, groups, services and hosts databases.
ca-ES: Atès que una base de dades buida no és especialment útil, li injectarem tots els directoris existents; això inclou les bases de dades d'usuaris, grups, serveis i servidors.

en: The <emphasis role="pkg">migrationtools</emphasis> package provides a set of scripts dedicated to extract data from the standard Unix directories (<filename>/etc/passwd</filename>, <filename>/etc/group</filename>, <filename>/etc/services</filename>, <filename>/etc/hosts</filename> and so on), convert this data, and inject it into the LDAP database.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">migrationtools</emphasis> proporciona un conjunt d'scripts dedicats a l'extracció de dades dels directoris estàndard d'Unix (<filename>/etc/passwd</filename>,<filename>/etc/group</filename>,<filename>/etc/services</filename>,<filename>/etc/hosts</filename> i així successivament), converteix aquestes dades i les injecta a la base de dades LDAP.

en: Once the package is installed, the <filename>/etc/migrationtools/migrate_common.ph</filename> must be edited; the <varname>IGNORE_UID_BELOW</varname> and <varname>IGNORE_GID_BELOW</varname> options need to be enabled (uncommenting them is enough), and <varname>DEFAULT_MAIL_DOMAIN</varname>/<varname>DEFAULT_BASE</varname> need to be updated.
ca-ES: Una vegada instal·lat el paquet, s'ha d'editar el fitxer <filename>/etc/migrationtools/migrate_common.ph</filename>; les opcions <varname>IGNORE_UID_BELOW</varname> i <varname>IGNORE_GID_BELOW</varname> han d'estar habilitades (el fet de descomentar-les és suficient), i <varname>DEFAULT_MAIL_DOMAIN</varname>/<varname>DEFAULT_BASE</varname> ha de ser actualitzat.

en: The actual migration operation is handled by the <command>migrate_all_online.sh</command> command, as follows:
ca-ES: L'operació de migració real és gestionada per l'ordre <command>migrate_all_online.sh</command> de la següent manera:

en: The <command>migrate_all_online.sh</command> asks a few questions about the LDAP database into which the data is to be migrated. <xref linkend="tab-migrate-all" xrefstyle="select: label nopage" /> summarizes the answers given in the Falcot use-case.
ca-ES: <command>migrate_all_online.sh</command> fa algunes preguntes sobre la base de dades LDAP a la qual s'han de migrar les dades. <xref linkend="tab-migrate-all" xrefstyle="select: label nopage" /> resumeix les respostes donades en el cas d'ús de Falcot.

en: Answers to questions asked by the <command>migrate_all_online.sh</command> script
ca-ES: Respostes a les preguntes plantejades per l'script <command>migrate_all_online.sh</command>

en: Question
ca-ES: Pregunta

en: Answer
ca-ES: Resposta

en: X.500 naming context
ca-ES: Context de noms X.500

en: LDAP server hostname
ca-ES: Nom del servidor LDAP

en: Manager DN
ca-ES: Administrador del DN

en: Bind credentials
ca-ES: Credencials de vinculació

en: the administrative password
ca-ES: la contrasenya administrativa

en: Create DUAConfigProfile
ca-ES: Crear DUAConfigProfile

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Browsing an LDAP directory
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> Navegació per un directori LDAP

en: The <command>jxplorer</command> command (in the package of the same name) is a graphical tool allowing to browse and edit an LDAP database. It is an interesting tool that provides an administrator with a good overview of the hierarchical structure of the LDAP data.
ca-ES: L'ordre <command>jxplorer</command> (al paquet del mateix nom) és una eina gràfica que permet navegar i editar una base de dades LDAP. És una eina interessant que proporciona a un administrador una bona visió general de l'estructura jeràrquica de les dades LDAP.

en: Also note the use of the <literal>-c</literal> option to the <command>ldapadd</command> command; this option requests that processing doesn't stop in case of error. Using this option is required because converting the <filename>/etc/services</filename> often generates a few errors that can safely be ignored.
ca-ES: Adoneu-vos-en també de l'ús de l'opció <literal>-c</literal> a l'ordre <command>ldapadd</command>; aquesta opció demana que el processament no s'aturi en cas d'error. Usar aquesta opció és necessari perquè la conversió dels <filename>/etc/services</filename> sovint genera alguns errors que es poden ignorar sense problemes.

en: Managing Accounts with LDAP
ca-ES: Gestió de comptes amb LDAP

en: Now the LDAP database contains some useful information, the time has come to make use of this data. This section focuses on how to configure a Linux system so that the various system directories use the LDAP database.
ca-ES: Ara que la base de dades LDAP conté informació útil, ha arribat el moment d'utilitzar aquestes dades. Aquesta secció se centra en com configurar un sistema Linux de manera que els diversos directoris del sistema utilitzin la base de dades LDAP.

en: Configuring NSS
ca-ES: Configuració del NSS

en: The NSS system (Name Service Switch, see sidebar <xref linkend="sidebar.intro-nss" />) is a modular system designed to define or fetch information for system directories. Using LDAP as a source of data for NSS requires installing the <emphasis role="pkg">libnss-ldap</emphasis> package. Its installation asks a few questions; the answers are summarized in <xref linkend="tab-libnss-ldap" xrefstyle="select: label nopage" />.
ca-ES: El sistema NSS (“Seleccionador del Servei de Noms” o «Name Service Switch», vegeu la barra lateral <xref linkend="sidebar.intro-nss" />) és un sistema modular dissenyat per definir o recuperar informació per als directoris del sistema. L'ús de LDAP com a font de dades per a NSS requereix la instal·lació del paquet <emphasis role="pkg">libnss-ldap</emphasis>. La instal·lació d'aquest paquet fa algunes preguntes; les respostes es resumeixen a <xref linkend="tab-libnss-ldap" xrefstyle="select: label nopage" />.

en: Distinguished name of the search base
ca-ES: Nom distingit de la base de cerca

en: LDAP version to use
ca-ES: Versió LDAP a utilitzar

en: LDAP account for root
ca-ES: Compte LDAP per a l'usuari «root»

en: LDAP root account password
ca-ES: Contrasenya del compte de l'usuari «root» d'LDAP

en: Allow LDAP admin account behave like local root?
ca-ES: Permetre que el compte d'administrador LDAP es comporti com a superusuari local?

en: <literal>yes</literal>
ca-ES: <literal>sí</literal>

en: Does the LDAP database require login?
ca-ES: La base de dades LDAP requereix iniciar una sessió?

en: The <filename>/etc/nsswitch.conf</filename> file then needs to be modified, so as to configure NSS to use the freshly-installed <command>ldap</command> module. You can use the example provided in <filename>/usr/share/doc/libnss-ldap/examples/nsswitch.ldap</filename> or edit your existing configuration.
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/nsswitch.conf</filename> a continuació s'ha de modificar, per tal de configurar l'NSS per utilitzar el mòdul <command>ldap</command> recentment instal·lat. Podeu utilitzar l'exemple proporcionat a <filename>/usr/share/doc/libnss-ldap/examples/nsswitch.ldap</filename> o editar la configuració existent.

en: The <filename>/etc/nsswitch.conf</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/nssswitch.conf</filename>

en: The <command>ldap</command> module is usually inserted before others, and it will therefore be queried first. The notable exception is the <literal>hosts</literal> service since contacting the LDAP server requires consulting DNS first (to resolve <literal>ldap.falcot.com</literal>). Without this exception, a hostname query would try to ask the LDAP server; this would trigger a name resolution for the LDAP server, and so on in an infinite loop.
ca-ES: El mòdul <command>ldap</command> s'insereix normalment abans que d'altres, i per tant es consultarà primer. La notable excepció és el servei <literal>hosts</literal> ja que el contacte amb el servidor LDAP requereix consultar abans el DNS (per resoldre <literal>ldap.falcot.com</literal>). Sense aquesta excepció, una consulta del nom d'un servidor intentaria preguntar al servidor LDAP; això desencadenaria una resolució de nom per al servidor LDAP, i així successivament en un bucle infinit.

en: If the LDAP server should be considered authoritative (and the local files used by the <command>files</command> module disregarded), services can be configured with the following syntax:
ca-ES: Si el servidor LDAP s'ha de considerar autoritatiu (i els fitxers locals utilitzats pel mòdul <command>files</command> siguin ignorats), els serveis es poden configurar amb la següent sintaxi:

en: <literal><replaceable>service</replaceable>: ldap [NOTFOUND=return] files</literal>.
ca-ES: <literal><replaceable>servei</replaceable>: ldap [NOTFOUND=return] files</literal>.

en: If the requested entry does not exist in the LDAP database, the query will return a “not existing” reply even if the resource does exist in one of the local files; these local files will only be used when the LDAP service is down.
ca-ES: Si l'entrada sol·licitada no existeix a la base de dades LDAP, la consulta retornarà una resposta «no existent» encara que el recurs existeixi en un dels fitxers locals; aquests fitxers locals només s'utilitzaran quan el servei LDAP estigui caigut.

en: Configuring PAM
ca-ES: Configuració del PAM

en: This section describes a PAM configuration (see sidebar <xref linkend="sidebar.intro-pam" />) that will allow applications to perform the required authentications against the LDAP database.
ca-ES: Aquesta secció descriu una configuració del PAM (vegeu la barra lateral <xref linkend="sidebar.intro-pam" />) que permetrà a les aplicacions realitzar les autenticacions necessàries contra la base de dades LDAP.

en: <emphasis>CAUTION</emphasis> Broken authentication
ca-ES: <emphasis>COMPTE</emphasis> Autenticació trencada

en: Changing the standard PAM configuration used by various programs is a sensitive operation. A mistake can lead to broken authentication, which could prevent logging in. Keeping a root shell open is therefore a good precaution. If configuration errors occur, they can be then fixed and the services restarted with minimal effort.
ca-ES: Canviar la configuració estàndard del PAM utilitzada per diversos programes és una operació sensible. Un error pot portar a una autenticació trencada, la qual cosa podria impedir noves sessions. Per tant, mantenir oberta un intèrpret de comandes com a superusuari és una bona precaució. Si es produeixen errors de configuració, es poden corregir i els serveis es reinicien amb un esforç mínim.

en: The LDAP module for PAM is provided by the <emphasis role="pkg">libpam-ldap</emphasis> package. Installing this package asks a few questions very similar to those in <emphasis role="pkg">libnss-ldap</emphasis>; some configuration parameters (such as the URI for the LDAP server) are even actually shared with the <emphasis role="pkg">libnss-ldap</emphasis> package. Answers are summarized in <xref linkend="tab-libpam-ldap" xrefstyle="select: label nopage" />.
ca-ES: El mòdul LDAP per al PAM és proporcionat pel paquet <emphasis role="pkg">libpam-ldap</emphasis>. La instal·lació d'aquest paquet fa algunes preguntes molt similars a les de <emphasis role="pkg">libnss-ldap</emphasis>; alguns paràmetres de configuració (com ara l'URI del servidor LDAP) són fins i tot realment compartits amb el paquet <emphasis role="pkg">libnss-ldap</emphasis>. Les respostes es resumeixen a <xref linkend="tab-libpam-ldap" xrefstyle="select: label nopage" />.

en: Configuration of <emphasis>libpam-ldap</emphasis>
ca-ES: Configuració de <emphasis>libpam-ldap</emphasis>

en: Allow LDAP admin account to behave like local root?
ca-ES: Permet que el compte d'administrador LDAP es comporti com a superusuari local?

en: Yes. This allows using the usual <command>passwd</command> command for changing passwords stored in the LDAP database.
ca-ES: Sí. Això permet utilitzar l'ordre habitual <command>passwd</command> per canviar les contrasenyes desades a la base de dades LDAP.

en: Does the LDAP database require logging in?
ca-ES: La base de dades LDAP requereix iniciar sessió?

en: the LDAP database administrative password
ca-ES: la contrasenya d'administració de la base de dades LDAP

en: Installing <emphasis role="pkg">libpam-ldap</emphasis> automatically adapts the default PAM configuration defined in the <filename>/etc/pam.d/common-auth</filename>, <filename>/etc/pam.d/common-password</filename> and <filename>/etc/pam.d/common-account</filename> files. This mechanism uses the dedicated <command>pam-auth-update</command> tool (provided by the <emphasis role="pkg">libpam-runtime</emphasis> package). This tool can also be run by the administrator should they wish to enable or disable PAM modules.
ca-ES: La instal·lació de <emphasis role="pkg">libpam-ldap</emphasis> adapta automàticament la configuració predeterminada del PAM definida als fitxers <filename>/etc/pam.d/common-auth</filename>, <filename>/etc/pam.d/common-password</filename> i <filename>/etc/pam.d/common-account</filename>. Aquest mecanisme utilitza l'eina dedicada <command>pam-auth-update</command> (proveïda pel paquet <emphasis role="pkg">libpam-runtime</emphasis>). L'administrador també pot executar aquesta eina si desitja activar o desactivar mòduls PAM.

en: Securing LDAP Data Exchanges
ca-ES: Protegir els intercanvis de dades LDAP

en: <primary>LDAP</primary><secondary>secure</secondary>
ca-ES: <primary>LDAP</primary><secondary>segur</secondary>

en: By default, the LDAP protocol transits on the network as cleartext; this includes the (encrypted) passwords. Since the encrypted passwords can be extracted from the network, they can be vulnerable to dictionary-type attacks. This can be avoided by using an extra encryption layer; enabling this layer is the topic of this section.
ca-ES: Per defecte, el protocol LDAP es transmet per la xarxa com a text clar; això inclou les contrasenyes (encriptades). Com que les contrasenyes encriptades es poden extreure de la xarxa, poden ser vulnerables als atacs de tipus diccionari. Això es pot evitar utilitzant una capa de xifratge addicional; habilitar aquesta capa és el tema d'aquesta secció.

en: Configuring the Server
ca-ES: Configuració del servidor

en: <primary><foreignphrase>OpenSSL</foreignphrase></primary><secondary>creating keys</secondary>
ca-ES: <primary><foreignphrase>OpenSSL</foreignphrase></primary><secondary>creació de claus</secondary>

en: <primary>key pair</primary>
ca-ES: <primary>parell de claus</primary>

en: The first step is to create a key pair (comprising a public key and a private key) for the LDAP server. The Falcot administrators reuse <emphasis>easy-rsa</emphasis> to generate it (see <xref linkend="sect.easy-rsa" />). Running <command>./easyrsa build-server-full ldap.falcot.com nopass</command> will ask you about the “common name”. The answer to that question <emphasis>must</emphasis> be the fully-qualified hostname for the LDAP server; in our case, <literal>ldap.falcot.com</literal>.
ca-ES: El primer pas és crear un parell de claus (que comprèn una clau pública i una clau privada) per al servidor LDAP. Els administradors de Falcot tornen a usar <emphasis>easy-rsa</emphasis> per generar-la (vegeu <xref linkend="sect.easy-rsa" />). Executant <command>./easyrsa build-server-full ldap.falcot.com nopass</command> us preguntarà el “nom comú” o «common name» en anglès. La resposta a aquesta pregunta <emphasis>ha de </emphasis> ser el nom d'amfitrió completament qualificat del servidor LDAP; en el nostre cas, <literal>ldap.falcot.com</literal>.

en: This command creates a certificate in the <filename>pki/issued/ldap.falcot.com.crt</filename> file; the corresponding private key is stored in <filename>pki/private/ldap.falcot.com.key</filename>.
ca-ES: Aquesta ordre crea un certificat al fitxer <filename>pki/issued/ldap.falcot.com.crt</filename>; la corresponent clau privada s'emmagatzema a <filename>pki/private/ldap.falcot.com.key</filename>.

en: Now these keys have to be installed in their standard location, and we must make sure that the private file is readable by the LDAP server which runs under the <literal>openldap</literal> user identity:
ca-ES: Ara aquestes claus s'han d'instal·lar en la seva ubicació estàndard, i hem d'assegurar-nos que el fitxer privat sigui llegible pel servidor LDAP que s'executa sota la identitat d'usuari <literal>openldap</literal>:

en: The <command>slapd</command> daemon also needs to be told to use these keys for encryption. The LDAP server configuration is managed dynamically: the configuration can be updated with normal LDAP operations on the <literal>cn=config</literal> object hierarchy, and the server updates <filename>/etc/ldap/slapd.d</filename> in real time to make the configuration persistent. <command>ldapmodify</command> is thus the right tool to update the configuration:
ca-ES: Al dimoni <command>slapd</command> també se li ha de dir que utilitzi aquestes claus per a l'encriptació. La configuració del servidor LDAP es gestiona dinàmicament: la configuració es pot actualitzar amb operacions LDAP normals en la jerarquia d'objectes <literal>cn=config</literal>, i el servidor actualitza <filename>/etc/ldap/slapd.d</filename> en temps real per fer que la configuració sigui persistent. <command>ldapmodify</command> és per tant l'eina correcta per actualitzar la configuració:

en: Configuring <command>slapd</command> for encryption
ca-ES: Configuració d'<command>slapd</command> per al xifratge

en: <emphasis>TOOL</emphasis> <command>ldapvi</command> to edit an LDAP directory
ca-ES: <emphasis>EINA</emphasis> <command>ldapvi</command> per a editar un directori LDAP

en: It is thus a convenient way to update the configuration of the LDAP server, simply by editing the <literal>cn=config</literal> hierarchy.
ca-ES: Per tant, és una manera convenient d'actualitzar la configuració del servidor LDAP, simplement editant la jerarquia <literal>cn=config</literal>.

en: The last step for enabling encryption involves changing the <varname>SLAPD_SERVICES</varname> variable in the <filename>/etc/default/slapd</filename> file. We'll play it safe and disable unsecured LDAP altogether.
ca-ES: L'últim pas per habilitar el xifrat implica canviar la variable <varname>SLAPD_SERVICES</varname> del fitxer <filename>/etc/default/slapd</filename>. No ens la jugarem i inhabilitarem completament l'LDAP no segur.

en: The <filename>/etc/default/slapd</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/default/slapd</filename>

en: Configuring the Client
ca-ES: Configuració del client

en: On the client side, the configuration for the <emphasis>libpam-ldap</emphasis> and <emphasis>libnss-ldap</emphasis> modules needs to be modified to use an <literal>ldaps://</literal> URI.
ca-ES: A la banda del client, la configuració per al mòdul <emphasis>libpam-ldap</emphasis> i <emphasis>libnss-ldap</emphasis> necessita ser modificada per utilitzar un URI <literal>ldaps://</literal>.

en: Last but not least, the default LDAP URI and default base DN used by the various command line tools can be modified in <filename>/etc/ldap/ldap.conf</filename>. This will save quite some typing.
ca-ES: Finalment però no menys important, l'URI LDAP per defecte i la base DN utilitzada per les diverses eines de la línia d'ordres es poden modificar a <filename>/etc/ldap/ldap.conf</filename>. Això estalviarà teclejar una mica.

en: The <filename>/etc/ldap/ldap.conf</filename> file
ca-ES: El fitxer <filename>/etc/ldap/ldap.conf</filename>

en: Real-Time Communication Services
ca-ES: Serveis de comunicació en temps real

en: Real-Time Communication (RTC) services include voice, video/webcam, instant messaging (IM) and desktop sharing. This chapter gives a brief introduction to three of the services required to operate RTC, including a TURN server, SIP server and XMPP server. Comprehensive details of how to plan, install and manage these services are available in the Real-Time Communications Quick Start Guide which includes examples specific to Debian. <ulink type="block" url="https://rtcquickstart.org" />
ca-ES: Els serveis de comunicació en temps real (RTC és l'acrònim en anglès) inclouen la veu, vídeo/webcam, la missatgeria instantània (IM) i la compartició de l'escriptori. Aquest capítol ofereix una breu introducció a tres dels serveis necessaris per operar RTC, incloent un servidor TURN, un servidor SIP i un servidor XMPP. Els detalls globals de com planificar, instal·lar i gestionar aquests serveis estan disponibles a la Real-Time Communications Quick Start Guide que inclou exemples específics per a Debian. <ulink type="block" url="https://rtcquickstart.org" />

en: Both SIP and XMPP can provide the same functionality. SIP is slightly more well known for voice and video while XMPP is traditionally regarded as an IM protocol. In fact, they can both be used for any of these purposes. To maximize connectivity options, it is recommended to run both in parallel.
ca-ES: Tant SIP com XMPP poden proporcionar la mateixa funcionalitat. El SIP és una mica més conegut per a veu i vídeo, mentre que el XMPP es considera tradicionalment un protocol IM (missatgeria instantània). De fet, tots dos es poden utilitzar per a qualsevol d'aquests propòsits. Per maximitzar les opcions de connectivitat, es recomana executar ambdues en paral·lel.

en: These services rely on X.509 certificates both for authentication and confidentiality purposes. See <xref linkend="sect.x509-cert" /> for more information.
ca-ES: Aquests serveis es basen en certificats X.509 tant per a l'autenticació com per a la confidencialitat. Vegeu <xref linkend="sect.x509-cert" /> per a més informació.

en: DNS settings for RTC services
ca-ES: Paràmetres del DNS per als serveis RTC

en: TURN Server
ca-ES: Servidor TURN

en: TURN is a service that helps clients behind NAT routers and firewalls to discover the most efficient way to communicate with other clients and to relay the media streams if no direct media path can be found. It is highly recommended that the TURN server is installed before any of the other RTC services are offered to end users.
ca-ES: TURN és un servei que ajuda els clients darrere els encaminadors NAT i els tallafocs a descobrir la manera més eficient de comunicar-se amb altres clients i transmetre els fluxos de dades si no es pot trobar cap camí directe. Es recomana instal·lar el servidor TURN abans que qualsevol dels altres serveis RTC s'ofereixi als usuaris finals.

en: <primary>TURN</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>TURN</primary><secondary>servidor</secondary>

en: TURN and the related ICE protocol are open standards. To benefit from these protocols, maximizing connectivity and minimizing user frustration, it is important to ensure that all client software supports ICE and TURN.
ca-ES: TURN i el protocol ICE relacionat són estàndards oberts. Per beneficiar-se d'aquests protocols, maximitzant la connectivitat i minimitzant la frustració de l'usuari, és important assegurar que tot el programari del client suporten ICE i TURN.

en: For the ICE algorithm to work effectively, the server must have two public IPv4 addresses.
ca-ES: Perquè l'algorisme ICE funcioni eficaçment, el servidor ha de tenir dues adreces públiques IPv4.

en: Install the <emphasis role="pkg">coturn</emphasis> package and edit the <filename>/etc/turnserver.conf</filename> configuration file. By default, a SQLite database is configured in <filename>/var/db/turndb</filename> for user account settings, but PostgreSQL, MySQL or Redis can be set up instead if preferred. The most important thing to do is insert the IP addresses of the server.
ca-ES: Instal·leu el paquet <emphasis role="pkg">coturn</emphasis> i editeu el fitxer de configuració <filename>/etc/turnserver.conf</filename>. Per defecte, una base de dades SQLite està configurada a <filename>/var/db/turndb</filename> per a la configuració del comptes d'usuari, però PostgreSQL, MySQL o Redis es poden configurar si així es prefereix. El més important és inserir les adreces IP del servidor.

en: By default, the TURN server uses anonymous access. We have to add the users we want to use:
ca-ES: Per defecte, el servidor TURN utilitza accés anònim. Hem d'afegir els usuaris que volem utilitzar:

en: <computeroutput># </computeroutput><userinput>turnadmin -a -u roland -p <replaceable>secret_password</replaceable> -r falcot.com</userinput>
    <computeroutput># </computeroutput><userinput>turnadmin -A -u admin -p <replaceable>secret_password</replaceable></userinput>
ca-ES: <computeroutput># </computeroutput><userinput>turnadmin -a -u roland -p <replaceable>clau_secreta</replaceable> -r falcot.com</userinput>
    <computeroutput># </computeroutput><userinput>turnadmin -A -u admin -p <replaceable>clau_secreta</replaceable></userinput>

en: We use the argument <literal>-a</literal> to add a normal user and <literal>-A</literal> to add an admin user.
ca-ES: Usem l'argument <literal>-a</literal> per afegir un usuari normal i <literal>-A</literal> per afegir un usuari administrador.

en: SIP Proxy Server
ca-ES: Servidor Proxy SIP

en: A SIP proxy server manages the incoming and outgoing SIP connections between other organizations, SIP trunking providers, SIP PBXes such as Asterisk, SIP phones, SIP-based softphones and WebRTC applications.
ca-ES: Un servidor intermediari («proxy») SIP gestiona les connexions SIP entrants i sortints entre altres organitzacions, proveïdors d'enllaços SIP, centraletes privades (SIP PBX) com Asterisk, telèfons SIP, programari de telefonia basat en SIP i aplicacions WebRTC.

en: <primary>SIP</primary><secondary>server</secondary>
ca-ES: <primary>SIP</primary><secondary>servidor</secondary>

en: It is strongly recommended to install and configure the SIP proxy before attempting a SIP PBX setup. The SIP proxy normalizes a lot of the traffic reaching the PBX and provides greater connectivity and resilience.
ca-ES: Es recomana instal·lar i configurar el servidor intermediari SIP abans d'intentar la configuració d'una centraleta (SIP PBX). El servidor intermediari SIP normalitza una gran part del trànsit que arriba a la PBX i proporciona una major connectivitat i resiliència.

en: Install the SIP proxy
ca-ES: Instal·lació del servidor intermediari SIP

en: Now we focus on the configuration file <filename>/etc/kamailio/kamailio.cfg</filename>. Falcot needs user authentication and persistent user location, so they add the following <literal>#!define</literal> directives at the top of that file:
ca-ES: Ara ens centrem en el fitxer de configuració <filename>/etc/kamailio/kamailio.cfg</filename>. Falcot necessita l'autenticació de l'usuari i la ubicació persistent de l'usuari, així que afegeixen les següents directives <literal>#!define</literal> a la part superior d'aquest fitxer:

en: XMPP Server
ca-ES: Servidor XMPP

en: An XMPP server manages connectivity between local XMPP users and XMPP users in other domains on the public Internet.
ca-ES: Un servidor XMPP gestiona la connectivitat entre usuaris locals XMPP i usuaris XMPP en altres dominis de la Internet pública.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> XMPP or Jabber?
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> XMPP o Jabber?

en: XMPP is sometimes referred to as Jabber. In fact, Jabber is a trademark and XMPP is the official name of the standard.
ca-ES: L'XMPP és de vegades referit com a Jabber. De fet, Jabber és una marca comercial i XMPP és el nom oficial de l'estàndard.

en: Install the XMPP server
ca-ES: Instal·lació del servidor XMPP

en: Install the <emphasis role="pkg">prosody</emphasis> package.
ca-ES: Instal·leu el paquet <emphasis role="pkg">prosody</emphasis>.

en: Review the <filename>/etc/prosody/prosody.cfg.lua</filename> configuration file. The most important thing to do is insert JIDs of the users who are permitted to manage the server.
ca-ES: Reviseu el fitxer de configuració <filename>/etc/prosody/prosody.cfg.lua</filename>. El més important és inserir els JID dels usuaris als quals es permet gestionar el servidor.

en: An individual configuration file is also needed for each domain. Copy the sample from <filename>/etc/prosody/conf.avail/example.com.cfg.lua</filename> and use it as a starting point. Here is <literal>falcot.com.cfg.lua</literal>:
ca-ES: També es necessita un fitxer de configuració individual per a cada domini. Copieu la mostra de <filename>/etc/prosody/conf.avail/example.com.cfg.lua</filename> i utilitzeu-la com a punt d'inici. Aquí teniu <literal>falcot.com.cfg.lua</literal>:

en: To enable the domain, there must be a symlink from <filename>/etc/prosody/conf.d/</filename>. Create it that way:
ca-ES: Per activar el domini, ha d'haver-hi un enllaç simbòlic de <filename>/etc/prosody/conf.d/</filename>. Creeu-lo així:

en: <computeroutput># </computeroutput><userinput>ln -s /etc/prosody/conf.avail/falcot.com.cfg.lua /etc/prosody/conf.d/</userinput>
ca-ES: <computeroutput>. </computeroutput><userinput>ln -s /etc/prosody/conf.avail/falcot.com.cfg.lua /etc/prosody/conf.d/</userinput>

en: Restart the service to use the new configuration.
ca-ES: Reinicieu el servei per utilitzar la configuració nova.

en: Managing the XMPP server
ca-ES: Gestió del servidor XMPP

en: See the <ulink url="https://prosody.im/doc/configure"> Prosody online documentation</ulink> for more details about how to customize the configuration.
ca-ES: Vegeu la <ulink url="https://prosody.im/doc/configure"> documentació en línia de Prosody</ulink> per a més detalls sobre com personalitzar la configuració.

en: Running services on port 443
ca-ES: Serveis en execució al port 443

en: Some administrators prefer to run all of their RTC services on port 443. This helps users to connect from remote locations such as hotels and airports where other ports may be blocked or Internet traffic is routed through HTTP proxy servers.
ca-ES: Alguns administradors prefereixen executar tots els seus serveis RTC al port 443. Això ajuda els usuaris a connectar-se des d'ubicacions remotes com ara hotels i aeroports on altres ports poden estar bloquejats o on el trànsit d'Internet s'encamina a través de servidors intermediaris HTTP.

en: To use this strategy, each service (SIP, XMPP and TURN) needs a different IP address. All the services can still be on the same host as Linux supports multiple IP addresses on a single host. The port number, 443, must be specified in the configuration files for each process and also in the DNS SRV records.
ca-ES: Per utilitzar aquesta estratègia, cada servei (SIP, XMPP i TURN) necessita una adreça IP diferent. Tots els serveis encara poden estar en el mateix amfitrió ja que Linux admet múltiples adreces IP en un sol amfitrió. El número de port, 443, s'ha d'especificar en els fitxers de configuració per a cada procés i també en els registres SRV del DNS.

en: Adding WebRTC
ca-ES: Afegir WebRTC

en: Falcot wants to let customers make phone calls directly from the web site. The Falcot administrators also want to use WebRTC as part of their disaster recovery plan, so staff can use web browsers at home to log in to the company phone system and work normally in an emergency.
ca-ES: Falcot vol permetre que els clients facin trucades telefòniques directament des del lloc web. Els administradors de Falcot també volen utilitzar WebRTC com a part del seu pla de recuperació de desastres, de manera que el personal pot utilitzar navegadors web a casa per accedir al sistema de telefonia de l'empresa i treballar normalment en una emergència.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Try WebRTC
ca-ES: <emphasis>A LA PRÁCTICA</emphasis> Proveu WebRTC

en: <primary>WebRTC</primary><secondary>demonstration</secondary>
ca-ES: <primary>WebRTC</primary><secondary>demostració</secondary>

en: WebRTC is a rapidly evolving technology and it is essential to use packages from the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> distribution. Another option is to compile the software.
ca-ES: WebRTC és una tecnologia que evoluciona ràpidament i és essencial utilitzar paquets de la distribució <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Una altra opció és compilar el programari.

en: WebRTC uses a simple API to provide browsers and mobile applications with RTC, it is free software and it is being developed by Google. <ulink type="block" url="https://webrtc.org" />
ca-ES: WebRTC utilitza una API senzilla per proporcionar navegadors i aplicacions mòbils amb RTC, és programari lliure i està sent desenvolupat per Google. <ulink type="block" url="https://webrtc.org" />

en: More advanced click-to-call web sites typically use server-side scripting to generate the <literal>config.js</literal> file dynamically. The <ulink url="https://www.drupal.org/project/drucall">DruCall</ulink> source code demonstrates how to do this with PHP.
ca-ES: Llocs web més avançats de tipus “clica-i-truca” solen utilitzar scripts al costat del servidor per generar el fitxer <literal>config.js</literal> dinàmicament. El codi font de <ulink url="https://www.drupal.org/project/drucall">DruCall</ulink> demostra com fer-ho amb PHP.

en: This chapter sampled only a fraction of the available server software; however, most of the common network services were described. Now it is time for an even more technical chapter: we'll go into deeper detail for some concepts, describe massive deployments and virtualization.
ca-ES: Aquest capítol mostrava només una fracció del programari del servidor disponible; no obstant això, s'hi han descrit la majoria dels serveis de xarxa més comuns. Ara és el moment d'un capítol encara més tècnic: entrarem en més detall per a alguns conceptes, descriurem desplegaments massius i virtualització.
