0 - en to ca-ES translation catalogue (148 entries)

en: Workstation
ca-ES: Estació de treball

en: Graphical desktop
ca-ES: Escriptori gràfic

en: Office work
ca-ES: Treball d'oficina

en: Now that server deployments are done, the administrators can focus on installing the individual workstations and creating a typical configuration.
ca-ES: Ara que el desplegaments de servidors estan llestos, els administradors poden centrar-se en instal·lar les estacions de treball individuals i crear una configuració típica.

en: Configuring the X11 Server
ca-ES: Configuració del servidor X11

en: <primary>interface</primary><secondary>graphical</secondary>
ca-ES: <primary>interfície</primary><secondary>gràfica</secondary>

en: <emphasis>PERSPECTIVE</emphasis> X11, XFree86 and X.org
ca-ES: <emphasis>PERSPECTIVA</emphasis> X11, XFree86 i X.org

en: <primary>server</primary><secondary>X</secondary>
ca-ES: <primary>servidor</primary><secondary>X</secondary>

en: X11 is the graphical system most widely used on Unix-like systems (also available for Windows and Mac OS). Strictly speaking, the term “X11” only refers to a protocol specification, but it is also used to refer to the implementation in practice.
ca-ES: X11 és el sistema gràfic més utilitzat en sistemes de tipus Unix (també està disponible per a Windows i Mac OS). En sentit estricte, el terme “X11” només es refereix a una especificació de protocol, però també s'utilitza a la pràctica per referir-se a la implementació.

en: <primary>resolution</primary>
ca-ES: <primary>resolució</primary>

en: The keyboard configuration is currently set up in <filename>/etc/default/keyboard</filename>. This file is used both to configure the text console and the graphical interface, and it is handled by the <emphasis role="pkg">keyboard-configuration</emphasis> package. Details on configuring the keyboard layout are available in <xref linkend="sect.keyboard-config" />.
ca-ES: La configuració del teclat està configurada actualment a <filename>/etc/default/keyboard</filename>. Aquest fitxer s'utilitza tant per configurar la consola de text com la interfície gràfica, i és gestionat pel paquet <emphasis role="pkg">keyboard-configuration</emphasis>. Els detalls sobre la configuració de la disposició del teclat estan disponibles a <xref linkend="sect.keyboard-config" />.

en: The <emphasis role="pkg">xserver-xorg-core</emphasis> package provides a generic X server, as used by the 7.x versions of X.org. This server is modular and uses a set of independent drivers to handle the many different kinds of video cards. Installing <emphasis role="pkg">xserver-xorg</emphasis> ensures that both the server and at least one video driver are installed.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">xserver-xorg-core</emphasis> proporciona un servidor X genèric, tal com l'utilitzen les versions 7.x d'X.org. Aquest servidor és modular i utilitza un conjunt de controladors independents per gestionar els diferents tipus de targetes de vídeo. La instal·lació d'<emphasis role="pkg">xserver-xorg</emphasis> assegura que el servidor i almenys un controlador de vídeo estan instal·lats.

en: <primary>video card</primary>
ca-ES: <primary>targeta de vídeo</primary>

en: <emphasis>EXTRA</emphasis> Proprietary drivers
ca-ES: <emphasis>EXTRA</emphasis> Controladors propietaris

en: Some video card makers (most notably NVIDIA) refuse to publish the hardware specifications that would be required to implement good free drivers. They do, however, provide proprietary drivers that allow using their hardware. This policy is nefarious, because even when the provided driver exists, it is usually not as polished as it should be; more importantly, it does not necessarily follow the X.org updates, which may prevent the latest available driver from loading correctly (or at all). We cannot condone this behavior, and we recommend you avoid these makers and favor more cooperative manufacturers.
ca-ES: Alguns fabricants de targetes de vídeo (especialment NVIDIA) es neguen a publicar les especificacions de maquinari que serien necessàries per implementar uns bons controladors lliures. No obstant això, proporcionen controladors propietaris que permeten utilitzar el seu maquinari. Aquesta política és nefasta, perquè fins i tot quan existeix el controlador proporcionat, normalment no està tan polit com hauria de ser; i, cosa que és més important, no segueix necessàriament les actualitzacions de X.org, que poden fer que el controlador disponible més recent es carregui correctament (o no es carregui en absolut). No podem acceptar aquest comportament, i us recomanem evitar aquests fabricants i afavorir els fabricants més cooperatius.

en: If you still end up with such a card, you will find the required packages in the <emphasis>non-free</emphasis> section: <emphasis role="pkg">nvidia-driver</emphasis> for NVIDIA cards. It requires a matching kernel module. Building the module can be automated by installing the package <emphasis role="pkg">nvidia-kernel-dkms</emphasis> (for NVIDIA).
ca-ES: Si tot i així acabeu amb una targeta d'aquestes, trobareu els paquets necessaris a la secció <emphasis>non-free</emphasis>: <emphasis role="pkg">nvidia-driver</emphasis> per a targetes NVIDIA. Requereix un mòdul de kernel que coincideixi. La compilació del mòdul es pot automatitzar instal·lant el paquet <emphasis role="pkg">nvidia-kernel-dkms</emphasis> (per a NVIDIA).

en: Customizing the Graphical Interface
ca-ES: Personalització de la interfície gràfica

en: Choosing a Display Manager
ca-ES: Tria d'un gestor de pantalla

en: <primary>display manager</primary><secondary>sddm</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de pantalla</primary><secondary>sddm</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>xdm</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de pantalla</primary><secondary>xdm</secondary>

en: <primary>display manager</primary><secondary>lightdm</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de pantalla</primary><secondary>lightdm</secondary>

en: Choosing a Window Manager
ca-ES: Tria d'un gestor de finestres

en: <primary>window manager</primary><secondary>mutter</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>mutter</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>kwin</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>kwin</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>xfwm</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>xfwm</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>openbox</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>openbox</secondary>

en: Since each graphical desktop provides its own window manager, which window manager you choose is usually influenced by which desktop you have selected. GNOME uses the <command>mutter</command> window manager, Plasma uses <command>kwin</command>, and Xfce (which we present later) has <command>xfwm</command>. The Unix philosophy always allows using one's window manager of choice, but following the recommendations allows an administrator to best take advantage of the integration efforts led by each project.
ca-ES: Atès que cada escriptori gràfic proporciona el seu propi gestor de finestres, el gestor de finestres que s'escull normalment està influenciat per l'escriptori que heu seleccionat. GNOME utilitza el gestor de finestres <command>mutter</command>, el Plasma utilitza <command>kwin</command>, i Xfce (que presentarem més tard) té <command>xfwm</command>. La filosofia Unix sempre permet utilitzar el gestor de finestres que hom tria però, seguint les recomanacions, un administrador pot aprofitar millor els esforços d'integració dirigits per cada projecte.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Window manager
ca-ES: <emphasis>TORNAR A LES BASES</emphasis> Gestor de finestres

en: <primary>manager</primary><secondary>window</secondary>
ca-ES: <primary>gestor</primary><secondary>finestra</secondary>

en: <primary><emphasis>window manager</emphasis></primary>
ca-ES: <primary><emphasis>gestor de finestres</emphasis></primary>

en: The window manager displays the “decorations” around the windows belonging to the currently running applications, which includes frames and the title bar. It also allows reducing, restoring, maximizing, and hiding windows. Most window managers also provide a menu that pops up when the desktop is clicked in a specific way. This menu provides the means to close the window manager session, start new applications, and in some cases, change to another window manager (if installed).
ca-ES: El gestor de finestres mostra les “decoracions” al voltant de les finestres que pertanyen a les aplicacions actualment en execució, que inclouen els marcs i la barra de títol. També permet reduir, restaurar, maximitzar i amagar finestres. La majoria dels gestors de finestres també proporcionen un menú que apareix quan es fa clic a l'escriptori d'una manera específica. Aquest menú proporciona els mitjans per tancar la sessió del gestor de finestres, iniciar noves aplicacions i, en alguns casos, canviar a un altre gestor de finestres (si està instal·lat).

en: <primary>window manager</primary><secondary>afterstep</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>afterstep</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>blackbox</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>blackbox</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>icewm</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>icewm</secondary>

en: <primary>window manager</primary><secondary>fluxbox</secondary>
ca-ES: <primary>gestor de finestres</primary><secondary>fluxbox</secondary>

en: <emphasis>DEBIAN SPECIFICITY</emphasis> Alternatives
ca-ES: <emphasis>ESPECIFITATS DE DEBIAN</emphasis> Alternatives

en: <primary><emphasis>alternative</emphasis></primary>
ca-ES: <primary><emphasis>alternativa</emphasis></primary>

en: <primary>choice</primary>
ca-ES: <primary>opció</primary>

en: The Debian policy lists a number of standardized commands able to perform a particular action. For example, the <command>x-window-manager</command> command invokes a window manager. But Debian does not assign this command to a fixed window manager. The administrator can choose which manager it should invoke.
ca-ES: La política de Debian enumera una sèrie d'ordres estandarditzades capaces de realitzar una acció particular. Per exemple, l'ordre <command>x-window-manager</command> invoca un gestor de finestres. Però Debian no assigna aquesta ordre a un gestor de finestres prefixat. L'administrador pot triar quin gestor s'hauria d'invocar.

en: For each window manager, the relevant package therefore registers the appropriate command as a possible choice for <command>x-window-manager</command> along with an associated priority. Barring explicit configuration by the administrator, this priority allows picking the best installed window manager when the generic command is run.
ca-ES: Per a cada gestor de finestres, el paquet pertinent, per tant, registra l'ordre apropiada com a possible opció per <command>x-window-manager</command> juntament amb una prioritat associada. Llevat de configuració explícita de l'administrador, aquesta prioritat permet triar el millor gestor de finestres instal·lat quan s'executa l'ordre genèrica.

en: Not all symbolic commands are explicitly listed by the Debian policy; some Debian package maintainers deliberately chose to use this mechanism in less straightforward cases where it still brings interesting flexibility (examples include <command>x-www-browser</command>, <command>www-browser</command>, <command>cc</command>, <command>c++</command>, <command>awk</command>, and so on).
ca-ES: No totes les ordres simbòliques estan explícitament enumerades per la política de Debian; alguns mantenidors de paquets de Debian han optar deliberadament per utilitzar aquest mecanisme en casos menys simples on aquest fet encara aporta una flexibilitat interessant (els exemples inclouen <command>x-www-browser</command>, <command>www-browser</command>, <command>cc</command>, <command>c++</command>, <command>awk</command>, etc.).

en: Menu Management
ca-ES: Gestió de menús

en: <emphasis>HISTORY</emphasis> The Debian menu system
ca-ES: <emphasis>HISTÒRIA</emphasis> El sistema de menús de Debian

en: Historically — way before the FreeDesktop.org standards emerged — Debian had invented its own menu system where each package provided a generic description of the desired menu entries in <filename>/usr/share/menu/</filename>. This tool is still available in Debian (in the <emphasis role="pkg">menu</emphasis> package) but it is only marginally useful since package maintainers are encouraged to rely on <filename>.desktop</filename> files instead.
ca-ES: Històricament —molt abans que apareguessin els estàndards de FreeDesktop.org — Debian havia inventat el seu propi sistema de menús on cada paquet proporcionava una descripció genèrica de les entrades de menú desitjades a <filename>/usr/share/menu/</filename>. Aquesta eina encara està disponible a Debian (al paquet <emphasis role="pkg">menu</emphasis>) però només és marginalment útil ja que s'anima als mantenidors de paquets a basar-se en fitxers <filename>.desktop</filename>.

en: Graphical Desktops
ca-ES: Escriptoris gràfics

en: <primary>graphical desktop</primary>
ca-ES: <primary>escriptori gràfic</primary>

en: This diversity is rooted in history. Plasma (initially only KDE, which is now the name of the community) was the first graphical desktop project, but it chose the Qt graphical toolkit and that choice wasn't acceptable for a large number of developers. Qt was not free software at the time, and GNOME was started based on the GTK+ toolkit. Qt has since become free software, but the projects still evolved in parallel.
ca-ES: Aquesta diversitat està arrelada a la història. El Plasma (inicialment només KDE, que ara és el nom de la comunitat) va ser el primer projecte d'escriptori gràfic, però va triar el conjunt d'eines gràfiques Qt i aquesta elecció no era acceptable per a un gran nombre de desenvolupadors. Les Qt no eren programari lliure en aquell moment, i GNOME es va iniciar basant-se en el joc d'eines GTK+. Des de llavors, les Qt s'han convertit en programari lliure, però els projectes han evolucionat en paral·lel.

en: The GNOME and KDE communities still work together: under the FreeDesktop.org umbrella, the projects collaborated in defining standards for interoperability across applications.
ca-ES: Les comunitats GNOME i KDE encara treballen juntes: sota el paraigua de FreeDesktop.org, els projectes van col·laborar en la definició de les normes d'interoperabilitat entre aplicacions.

en: Choosing “the best” graphical desktop is a sensitive topic which we prefer to steer clear of. We will merely describe the many possibilities and give a few pointers for further thoughts. The best choice will be the one you make after some experimentation.
ca-ES: L'elecció del “millor” escriptori gràfic és un tema sensible que preferim evitar. Simplement descriurem les nombroses possibilitats i donarem alguns punts de vista per a noves reflexions. La millor opció serà la que fareu després de fer algunes proves.

en: GNOME is noteworthy for its efforts in usability and accessibility. Design professionals have been involved in writing its standards and recommendations, which has helped developers to create satisfying graphical user interfaces. The project also gets encouragement from the big players of computing, such as Intel, IBM, Oracle, Novell, and of course, various Linux distributions. Finally, many programming languages can be used in developing applications interfacing to GNOME.
ca-ES: GNOME és notable pels seus esforços en usabilitat i accessibilitat. Professionals del disseny han participat en l'escriptura dels seus estàndards i recomanacions, que ha ajudat els desenvolupadors a crear interfícies d'usuari gràfiques satisfactòries. El projecte també rep l'estímul dels grans de la informàtica, com Intel, IBM, Oracle, Novell, i, per descomptat, diverses distribucions de Linux. Finalment, molts llenguatges de programació es poden utilitzar pel desenvolupament d'aplicacions que interaccionen amb el GNOME.

en: The GNOME desktop
ca-ES: L'escriptori GNOME

en: For administrators, GNOME seems to be better prepared for massive deployments. Application configuration is handled through the GSettings interface and stores its data in the DConf database. The configuration settings can thus be queried and edited with the <command>gsettings</command>, and <command>dconf</command> command-line tools, or by the <command>dconf-editor</command> graphical user interfaces. The administrator can therefore change users' configuration with a simple script. The GNOME website provides information to guide administrators who manage GNOME workstations: <ulink type="block" url="https://help.gnome.org/admin/" />
ca-ES: Per als administradors, el GNOME sembla estar millor preparat per a desplegaments massius. La configuració de l'aplicació es gestiona a través de la interfície GSettings i emmagatzema les seves dades a la base de dades DConf. Els paràmetres de configuració es poden consultar i editar amb les eines de línia d'ordres <command>gsettings</command> i <command>dconf</command> o amb la interfície gràfica d'usuari <command>dconf-editor</command>. L'administrador pot canviar la configuració dels usuaris amb un simple script. El lloc web del GNOME proporciona informació per guiar els administradors que gestionen les estacions de treball del GNOME: <ulink type="block" url="https://help.gnome.org/admin/" />

en: KDE and Plasma
ca-ES: KDE i Plasma

en: Plasma has had a rapid evolution based on a very hands-on approach. Its authors quickly got very good results, which allowed them to grow a large user-base. These factors contributed to the overall project quality. Plasma is a mature desktop environment with a wide range of applications.
ca-ES: El Plasma ha tingut una ràpida evolució basada en un enfocament molt pràctic. Els seus autors ràpidament van obtenir molt bons resultats, cosa que els va permetre créixer amb una gran base d'usuaris. Aquests factors van contribuir a la qualitat general del projecte. El Plasma és un entorn d'escriptori madur amb una àmplia gamma d'aplicacions.

en: The Plasma desktop
ca-ES: L'escriptori Plasma

en: Since the Qt 4.0 release, the last remaining license problem with KDE software has been solved. This version was released under the GPL both for Linux and Windows (the Windows version was previously released under a non-free license). KDE applications are primarily developed using the C++ language.
ca-ES: Des del llançament de les Qt 4.0, s'ha resolt l'últim problema de llicència restant amb el programari de KDE. Aquesta versió es va publicar sota la GPL tant per a Linux com per a Windows (la versió de Windows es va publicar prèviament sota una llicència no lliure). Les aplicacions de KDE es desenvolupen principalment usant el llenguatge C++.

en: Xfce and Others
ca-ES: Xfce i altres

en: Unlike GNOME and Plasma, Xfce does not aim to become a vast project. Beyond the basic components of a modern desktop (file manager, window manager, session manager, a panel for application launchers and so on), it only provides a few specific applications: a terminal, a calendar (<emphasis role="pkg">orage</emphasis>), an image viewer, a CD/DVD burning tool, a media player (<emphasis role="pkg">parole</emphasis>), sound volume control and a text editor (<emphasis role="pkg">mousepad</emphasis>). <ulink type="block" url="https://xfce.org/" />
ca-ES: A diferència del GNOME i del Plasma, Xfce no pretén convertir-se en un vast projecte. Més enllà dels components bàsics d'un escriptori modern (gestor de fitxers, gestor de finestres, gestor de sessions, un panell per a llançadors d'aplicacions, etc.), només proporciona unes poques aplicacions específiques: un terminal, un calendari (<emphasis role="pkg">orage</emphasis>), un visualitzador d'imatges, una eina de gravació de CD/DVD, un reproductor multimèdia (<emphasis role="pkg">parole</emphasis>), un control de volum de so i un editor de text (<emphasis role="pkg">mousepad</emphasis>). <ulink type="block" url="https://xfce.org/?lang=es" />

en: The Xfce desktop
ca-ES: L'escriptori Xfce

en: Other Desktop Environments
ca-ES: Altres entorns d'escriptori

en: Email
ca-ES: Correu electrònic

en: <primary>email</primary><secondary>software</secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary>programari</secondary>

en: <primary>email</primary><secondary><emphasis role="pkg">evolution</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary><emphasis role="pkg">evolution</emphasis></secondary>

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> <emphasis>Popular</emphasis> packages
ca-ES: <emphasis>COMUNITAT</emphasis> Paquets <emphasis>populars</emphasis>

en: Installing the <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis> package enables participation in an automated survey that informs the Debian project about the most popular packages. A script is run weekly by <command>cron</command> which sends an anonymized list of the installed packages (by HTTP or email) and the latest access date for the files they contain. This allows the Debian maintainers to know which packages are most frequently installed, and of these, how frequently they are actually used.
ca-ES: La instal·lació del paquet <emphasis role="pkg">populariry-contest</emphasis> permet la participació en una enquesta automatitzada que informa al projecte Debian sobre els paquets més populars. Un script s'executa setmanalment per <command>cron</command> i que envia una llista anònima dels paquets instal·lats (per HTTP o correu electrònic) i l'última data d'accés per als fitxers que contenen. Això permet als mantenidors de Debian saber quins paquets s'instal·len amb més freqüència, i d'aquests, amb quina freqüència s'utilitzen realment.

en: <primary>popularity of packages</primary>
ca-ES: <primary>popularitat dels paquets</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>popularity</secondary>
ca-ES: <primary>paquet</primary><secondary>popularitat</secondary>

en: This information is a great help to the Debian project. It is used to determine which packages should go on the first installation disks. The installation data is also an important factor used to decide whether to remove a package with very few users from the distribution. We heartily recommend installing the <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis> package, and participating in the survey.
ca-ES: Aquesta informació és de gran ajuda per al projecte Debian. S'utilitza per determinar quins paquets s'haurien de posar als primers discos d'instal·lació. Les dades d'instal·lació també són un factor important per decidir si eliminar un paquet amb molt pocs usuaris de la distribució. Recomanem fermament la instal·lació del paquet <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis> i la participació en l'enquesta.

en: The collected data are made public every day. <ulink type="block" url="https://popcon.debian.org/" />
ca-ES: Les dades recollides es fan públiques cada dia. <ulink type="block" url="https://popcon.debian.org/" />

en: These statistics can also help users to choose between two packages that seem otherwise equivalent. Choosing the more popular package is probably a safer choice.
ca-ES: Aquestes estadístiques també poden ajudar els usuaris a triar entre dos paquets que semblen equivalents. Triar el paquet més popular és probablement una opció més segura.

en: Evolution is the GNOME email client and can be installed with <command>apt install evolution</command>. It is more than a simple email client: it also provides a calendar, an address book, a task list, and a memo (free-form note) application. Its email component includes a powerful message indexing system, and allows for the creation of virtual folders based on search queries on all archived messages. In other words, all messages are stored the same way but displayed in a folder-based organization, each folder containing messages that match a set of filtering criteria.
ca-ES: Evolution és el client de correu electrònic del GNOME i es pot instal·lar amb <command>apt install evolution</command>. És una mica més que un simple client de correu electrònic: també proporciona un calendari, una llibreta d'adreces, una llista de tasques i una aplicació de notes (per a notes sense format). El seu component de correu electrònic inclou un potent sistema d'indexació de missatges, i permet la creació de carpetes virtuals basades en consultes de cerca en tots els missatges arxivats. En altres paraules, tots els missatges s'emmagatzemen de la mateixa manera, però es mostren en una organització basada en carpetes, on cada carpeta conté missatges que coincideixen amb un conjunt de criteris de filtratge.

en: The Evolution email software
ca-ES: El programa de correu electrònic Evolution

en: <primary>email</primary><secondary><emphasis role="pkg">kmail</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary><emphasis role="pkg">kmail</emphasis></secondary>

en: The KDE email software can be installed with <command>apt install kmail</command>. KMail only handles email, but it belongs to a software suite called KDE-PIM (for <emphasis>Personal Information Manager</emphasis>) that includes features such as address books, a calendar component, and so on. KMail has all the features one would expect from an excellent email client.
ca-ES: El programari de correu electrònic del KDE es pot instal·lar amb <command>apt install kmail</command>. El KMail només gestiona el correu electrònic, però pertany a un paquet de programari anomenat KDE-PIM (de «<emphasis>Personal Information Manager</emphasis>» o “gestor d'informació personal”) que inclou característiques com ara llibreta d'adreces, un component de calendari, etc. El KMail té totes les característiques que hom s'espera d'un excel·lent client de correu electrònic.

en: The KMail email software
ca-ES: El programa de correu electrònic KMail

en: <primary>email</primary><secondary><emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>correu electrònic</primary><secondary><emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis></secondary>

en: The <emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis> package provides the email client from the Mozilla software suite. Various localization sets are available in <emphasis role="pkg">thunderbird-l10n-*</emphasis> packages; the <emphasis role="pkg">enigmail</emphasis> extension handles message encrypting and signing, but it is not available in all languages.
ca-ES: El paquet <emphasis role="pkg">thunderbird</emphasis> proporciona el client de correu electrònic de la suite de programari de Mozilla. Hi ha diversos conjunts de localització disponibles als paquets <emphasis role="pkg">thunderbird-l10n-*</emphasis>; l'extensió <emphasis role="pkg">enigmail</emphasis> gestiona el xifratge i la signatura de missatges, però no està disponible en tots els idiomes.

en: The Thunderbird email software
ca-ES: El programa de correu electrònic Thunderbird

en: Web Browsers
ca-ES: Navegadors web

en: <primary>Web browser</primary>
ca-ES: <primary>Navegador web</primary>

en: <primary>browser, Web</primary>
ca-ES: <primary>navegador, Web</primary>

en: Epiphany, the web browser in the GNOME suite, uses the WebKit display engine developed by Apple for its Safari browser. The relevant package is <emphasis role="pkg">epiphany-browser</emphasis>.
ca-ES: Epiphany, el navegador web de la suite GNOME, utilitza el motor de visualització WebKit desenvolupat per Apple per al seu navegador Safari. El paquet pertinent és <emphasis role="pkg">epiphany-browser</emphasis>.

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">epihpany</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>navegador, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">epiphany</emphasis></secondary>

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">konqueror</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>navegador, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">konqueror</emphasis></secondary>

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>navegador, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis></secondary>

en: The Firefox web browser
ca-ES: El navegador web Firefox

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Firefox ESR
ca-ES: <emphasis>VOCABULARI</emphasis> Firefox ESR

en: Mozilla has a very fast-paced release cycle for Firefox. New releases are published every six to eight weeks and only the latest version is supported for security issues. This doesn't suit all kind of users so, every 10 cycles, they are promoting one of their release to an <emphasis>Extended Support Release</emphasis> (ESR) which will get security updates (and no functional changes) during the next 10 cycles (which covers a bit more than a year).
ca-ES: Mozilla té un cicle de publicació molt ràpid per al Firefox. Les noves versions es publiquen cada sis o vuit setmanes i només es dona suport per a qüestions de seguretat a l'última versió . Això no s'adapta a tots els usuaris de manera que, cada 10 cicles, estan promovent una de les seves versions com a «<emphasis>Extended Support Release</emphasis>» (ESR) o “versió amb suport extès” que obtindrà actualitzacions de seguretat (però sense canvis funcionals) durant els següents 10 cicles (que cobreix una mica més d'un any).

en: Debian has both versions packaged. The ESR one, in the package <emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis>, is used by default since it is the only version suitable for Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> with its long support period (and even there Debian has to upgrade from one ESR release to the next multiple times during a Debian Stable lifecycle). The regular Firefox is available in the <emphasis role="pkg">firefox</emphasis> package but it is only available to users of Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.
ca-ES: Debian té les dues versions empaquetades. L'ESR, al paquet <emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis>, s'utilitza per defecte ja que és l'única versió adequada per a Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>amb el seu llarg període de suport (i fins i tot allà Debian hi ha d'actualitzar des d'una versió ESR a les següents diverses vegades durant un cicle de vida de Debian Stable). El Firefox “normal” està disponible al paquet <emphasis role="pkg">firefox</emphasis> però només està disponible per als usuaris de Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>navegador, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">firefox</emphasis></secondary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Iceweasel, Firefox and others
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Iceweasel, Firefox i altres

en: Before Debian <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, Firefox and Thunderbird were missing. The <emphasis role="pkg">iceweasel</emphasis> package contained Iceweasel, which was basically Firefox under another name.
ca-ES: Abans de Debian <emphasis role="distribution">Stretch</emphasis>, el Firefox i el Thunderbird no hi eren presents. El paquet <emphasis role="pkg">iceweasel</emphasis> contenia Iceweasel, que bàsicament era el Firefox amb un altre nom.

en: The rationale behind this renaming was a result of the usage rules imposed by the Mozilla Foundation on the <trademark>Firefox</trademark> registered trademark: any software named Firefox had to use the official Firefox logo and icons. However, since these elements are not released under a free license, Debian could not distribute them in its <emphasis>main</emphasis> section. Rather than moving the whole browser to <emphasis>non-free</emphasis>, the package maintainer choose to use a different name.
ca-ES: La raó d'aquest canvi de nom va ser el resultat de les normes d'ús imposades per la Fundació Mozilla en la marca registrada <trademark>Firefox</trademark>: qualsevol programari anomenat Firefox havia d'utilitzar el logo i les icones oficials del Firefox. No obstant això, com que aquests elements no són publicats sota una llicència lliure, Debian no va poder distribuir-los en la seva secció <emphasis>main</emphasis>. En lloc de moure tot el navegador a <emphasis>non-free</emphasis>, el mantenidor del paquet decidí utilitzar un nom diferent.

en: For similar reasons, the <trademark>Thunderbird</trademark> email client was renamed to Icedove in a similar fashion.
ca-ES: Per raons similars, el client de correu electrònic <trademark>Thunderbird</trademark> va ser reanomenat com a Icedove de manera similar.

en: Nowadays, the logo and icons are distributed under a free software license and Mozilla recognized that the changes made by the Debian project are respecting their trademark license so Debian is again able to ship Mozilla's applications under their official name.
ca-ES: Actualment, el logo i les icones es distribueixen sota una llicència de programari lliure i Mozilla reconeix que els canvis fets pel projecte Debian respecten la seva llicència de marca, de manera que Debian pot tornar a distribuir les aplicacions de Mozilla usant el nom oficial.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Mozilla
ca-ES: <emphasis>CULTURA</emphasis> Mozilla

en: Netscape Navigator was the standard browser when the web started reaching the masses, but lost ground when Microsoft bundled Internet Explorer with Windows and signed contracts with computer manufacturers which forbade them from pre-installing Netscape Navigator. Faced with this failure, Netscape (the company) decided to “free” its source code, by releasing it under a free license, to give it a second life. This was the beginning of the Mozilla project. After many years of development, the results are more than satisfying: the Mozilla project brought forth an HTML rendering engine (called Gecko) that is among the most standard-compliant. This rendering engine is in particular used by the Mozilla Firefox browser, which is one of the major browsers.
ca-ES: Netscape Navigator era el navegador estàndard quan la web va començar a arribar a les masses, però va perdre terreny quan Microsoft va incloure Internet Explorer amb Windows i va signar contractes amb fabricants d'ordinadors que els prohibien preinstal·lar el Netscape Navigator. Davant d'aquest fracàs, Netscape (l'empresa) va decidir “alliberar" el codi font, publicant-lo sota una llicència lliure, per donar-li una segona vida. Aquest va ser el començament del projecte Mozilla. Després de molts anys de desenvolupament, els resultats són més que satisfactoris: el projecte Mozilla va portar un motor de representació HTML (anomenat Gecko) que es troba entre els més conformes amb l'estàndard. Aquest motor de representació és en particular utilitzat pel navegador Mozilla Firefox, que és un dels principals navegadors.

en: Last but not least, Debian also contains the <emphasis>Chromium</emphasis> web browser (available in the <emphasis role="pkg">chromium</emphasis> package). This browser is developed by Google and has become the most popular browser in just a few years. Its clear purpose is to make web services more attractive, both by optimizing the browser for performance and by increasing the user's security. The free code that powers Chromium is also used by its proprietary version called <trademark>Google Chrome</trademark>.
ca-ES: Finalment, però no menys important, Debian també conté el navegador web <emphasis>Chromium</emphasis> (disponible al paquet <emphasis role="pkg">chromium</emphasis>). Aquest navegador és desenvolupat per Google i s'ha convertit en el navegador més popular en només uns pocs anys. El seu propòsit clar és fer que els serveis web siguin més atractius, tant optimitzant el navegador per al rendiment com augmentant la seguretat de l'usuari. El codi lliure que potencia Chromium també és utilitzat per la versió propietària anomenada <trademark>Google Chrome</trademark>.

en: <primary>browser, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">chromium</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>navegador, Web</primary><secondary><emphasis role="pkg">chromium</emphasis></secondary>

en: Development
ca-ES: Desenvolupament

en: Tools for GTK+ on GNOME
ca-ES: Eines per a GTK+ al GNOME

en: Tools for Qt
ca-ES: Eines per a les Qt

en: The equivalent applications for Qt applications are KDevelop by KDE (in the <emphasis role="pkg">kdevelop</emphasis> package) for the development environment, and Qt Designer (in the <emphasis role="pkg">qttools5-dev-tools</emphasis> package) for the design of graphical interfaces for Qt applications.
ca-ES: Les aplicacions equivalents per a les Qt són KDevelop per a KDE (al paquet <emphasis role="pkg">kdevelop</emphasis>) per a l'entorn de desenvolupament, i Qt Designer (al paquet <emphasis role="pkg">qttools5-dev-tools</emphasis>) per al disseny d'interfícies gràfiques per a les aplicacions Qt.

en: KDevelop is also a generic IDE and provides plugins for other languages like Python and PHP and different build systems.
ca-ES: El KDevelop també és un IDE genèric i proporciona connectors per a altres llenguatges com el Python i PHP i diferents sistemes de compilació.

en: Office Suites
ca-ES: Suites d'oficina

en: <primary>office suite</primary>
ca-ES: <primary>suite d'oficina</primary>

en: <primary>suite, office</primary>
ca-ES: <primary>suite, oficina</primary>

en: Office software has long been seen as lacking in the free software world. Users require replacements for Microsoft tools such as Word and Excel, but these are so complex that replacements were hard to develop. The situation changed when Sun released the StarOffice code under a free license as OpenOffice, a project which later gave birth to LibreOffice, which is available on Debian. The KDE project also has its own office suite, called Calligra Suite (previously KOffice), and GNOME, while never offering a comprehensive office suite, provides AbiWord as a word processor and Gnumeric as a spreadsheet. The various projects each have their strengths. For instance, the Gnumeric spreadsheet is better than OpenOffice.org/LibreOffice in some domains, notably the precision of its calculations. On the word processing front, the LibreOffice suite still leads the way.
ca-ES: El programari d'oficina ha estat vist des de fa molt temps com a absent en el món del programari lliure. Els usuaris requereixen alternatives per a eines de Microsoft com Word i Excel, però són tan complexes que els reemplaçaments eren difícils de desenvolupar. La situació va canviar quan Sun va publicar el codi de StarOffice sota una llicència lliure com a OpenOffice, un projecte que més tard va donar a llum a LibreOffice, que està disponible a Debian. El projecte KDE també té la seva pròpia suite d'oficina, anomenada Calligra Suite (anteriorment KOffice), i GNOME, tot i que mai ofereix una suite d'oficina exhaustiva, proporciona AbiWord com a processador de text i Gnumeric com a full de càlcul. Els diversos projectes tenen els seus punts forts. Per exemple, el full de càlcul Gnumeric és millor que OpenOffice.org/LibreOffice en alguns dominis, especialment la precisió dels seus càlculs. En el front de processament de textos, la suite de LibreOffice encara encapçala el camí.

en: Another important feature for users is the ability to import Microsoft Office documents. Even though all office suites have this feature, only the ones in OpenOffice.org and LibreOffice are functional enough for daily use.
ca-ES: Una altra característica important per als usuaris és la capacitat d'importar documents del Microsoft Office. Tot i que totes les suites d'oficina tenen aquesta característica, només les d'OpenOffice.org i LibreOffice són prou funcionals per a un ús diari.

en: <emphasis>THE BROADER VIEW</emphasis> LibreOffice replaces OpenOffice.org
ca-ES: <emphasis>UNA VISIÓ MÉS ÀMPLIA</emphasis> LibreOffice reemplaça OpenOffice.org

en: OpenOffice.org contributors set up a foundation (<emphasis>The Document Foundation</emphasis>) to foster the project's development. The idea had been discussed for some time, but the actual trigger was Oracle's acquisition of Sun. The new ownership made the future of OpenOffice under Oracle uncertain. Since Oracle declined to join the foundation, the developers had to give up on the OpenOffice.org name. This office suite is now known as <emphasis>LibreOffice</emphasis>, and is available in Debian.
ca-ES: Col·laboradors de l'OpenOffice.org van establir una fundació (<emphasis>The Document Foundation</emphasis>) per fomentar el desenvolupament del projecte. La idea havia estat discutida durant algun temps, però el motiu decisiu va ser l'adquisició de Sun per part d'Oracle. El nou propietari va fer incert el futur d'OpenOffice sota Oracle. Com que Oracle es va negar a unir-se a la fundació, els desenvolupadors van haver de renunciar al nom d'OpenOffice.org. Aquesta suite d'oficina es coneix actualment com <emphasis>LibreOffice</emphasis>, i està disponible a Debian.

en: After a period of relative stagnation on OpenOffice.org, Oracle donated the code and associated rights to the Apache Software Foundation, and OpenOffice is now an Apache project. This project is not currently available in Debian and is rather moribund when compared to LibreOffice.
ca-ES: Després d'un període de relatiu estancament a OpenOffice.org, Oracle va donar el codi i els drets associats a la Apache Software Foundation, i OpenOffice és ara un projecte Apache. Aquest projecte no està disponible actualment a Debian i està bastant “moribund” en comparació amb LibreOffice.

en: Language-specific packs for LibreOffice are distributed in separate packages, most notably <emphasis role="pkg">libreoffice-l10n-*</emphasis> and <emphasis role="pkg">libreoffice-help-*</emphasis>. Some features such as spelling dictionaries, hyphenation patterns and thesauri are in separate packages, such as <emphasis role="pkg">myspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hunspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hyphen-*</emphasis> and <emphasis role="pkg">mythes-*</emphasis>.
ca-ES: Els paquets específics de llengua per a LibreOffice es distribueixen en paquets separats, sobretot <emphasis role="pkg">libreoffice-l10n-*</emphasis> i <emphasis role="pkg">libreoffice-help-*</emphasis>. Algunes característiques com ara diccionaris ortogràfics, patrons de partició de mots i tesauri estan en paquets separats, com <emphasis role="pkg">myspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hunspell-*</emphasis>, <emphasis role="pkg">hyphen-*</emphasis> i <emphasis role="pkg">mythes-*</emphasis>.

en: <primary>office suite</primary><secondary><emphasis role="pkg">libreoffice</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>suite d'oficina</primary><secondary><emphasis role="pkg">libreoffice</emphasis></secondary>

en: <primary>office suite</primary><secondary><emphasis role="pkg">calligra</emphasis></secondary>
ca-ES: <primary>suite d'oficina</primary><secondary><emphasis role="pkg">calligra</emphasis></secondary>

en: Emulating Windows: Wine
ca-ES: Emulació de Windows: Wine

en: <primary>Emulating Windows</primary>
ca-ES: <primary>Emulació de Windows</primary>

en: <primary>Windows, emulation</primary>
ca-ES: <primary>Windows, emulació</primary>

en: In spite of all the previously mentioned efforts, there are still a number of tools without a Linux equivalent, or for which the original version is absolutely required. This is where Windows emulation systems come in handy. The most well-known among them is Wine. <ulink type="block" url="https://www.winehq.org/" />
ca-ES: Malgrat tots els esforços anteriorment esmentats, encara hi ha una sèrie d'eines sense un equivalent en Linux, o per a les quals la versió original és absolutament necessària. Aquí és on els sistemes d'emulació de Windows ens seran pràctics. El més conegut entre ells és el Wine. <ulink type="block" url="https://www.winehq.org/" />

en: <emphasis>CrossOver</emphasis>, produced by CodeWeavers, is a set of enhancements to Wine that broadens the available set of emulated features to a point at which Microsoft Office becomes fully usable. Some of the enhancements are periodically merged into Wine. <ulink type="block" url="https://www.codeweavers.com/products/" />
ca-ES: <emphasis>CrossOver</emphasis>, produït per CodeWeavers, és un conjunt de millores pel Wine que amplia el conjunt disponible de característiques emulades fins a un punt en què Microsoft Office es pot utilitzar plenament. Algunes de les millores es fusionen periòdicament en el Wine. <ulink type="block" url="https://www.codeweavers.com/products/" />

en: However, one should keep in mind that it is only a solution among others, and the problem can also be tackled with a virtual machine or VNC; both of these solutions are detailed in the sidebars <xref linkend="sidebar.virtual-machines" /> and <xref linkend="sidebar.wts-or-vnc" />.
ca-ES: No obstant això, cal tenir en compte que només és una solució, entre altres, i el problema també es pot abordar amb una màquina virtual o amb VNC; ambdues solucions es detallen en les barres laterals <xref linkend="sidebar.virtual-machines" /> i <xref linkend="sidebar.wts-or-vnc" />.

en: Let us start with a reminder: emulation allows executing a program (developed for a target system) on a different host system. The emulation software uses the host system, where the application runs, to imitate the required features of the target system.
ca-ES: Comencem amb un recordatori: l'emulació permet executar un programa (desenvolupat per a un sistema objectiu) en un sistema amfitrió diferent. El programari d'emulació utilitza el sistema hoste, on s'executa l'aplicació, per imitar les característiques requerides del sistema objectiu.

en: Now let's install the required packages (<emphasis role="pkg">ttf-mscorefonts-installer</emphasis> is in the contrib section):
ca-ES: Ara instal·larem els paquets requerits (<emphasis role="pkg">ttf-mscorefonts-installer</emphasis> està a la secció «contrib»):

en: On a 64 bit (amd64) system, if your Windows applications are 32 bit applications, then you will have to enable multi-arch to be able to install wine32 from the i386 architecture (see <xref linkend="sect.multi-arch" />).
ca-ES: En un sistema de 64 bits (amd64), si les aplicacions de Windows són de 32 bits, llavors haureu d'activar el «multi-arch» per poder instal·lar el wine32 de l'arquitectura i386 (vegeu <xref linkend="sect.multi-arch" />).

en: <emphasis>TIP</emphasis> Working around a winecfg failure
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis> Superar una fallada a winecfg

en: Note that you should not rely on Wine (or similar solutions) without actually testing the particular software: only a real-use test will determine conclusively whether emulation is fully functional.
ca-ES: Tingueu en compte que no s'ha de confiar en Wine (o solucions similars) sense provar el programari en particular: només una prova d'ús real determinarà de manera concloent si l'emulació és plenament funcional.

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Virtual machines
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> Màquines virtuals

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> <foreignphrase>Windows Terminal Server</foreignphrase> or VNC
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> <foreignphrase>Windows Terminal Server</foreignphrase> o VNC

en: Yet another possibility is to remotely run the legacy Windows applications on a central server with <emphasis>Windows Terminal Server</emphasis> and access the application from Linux machines using <emphasis>rdesktop</emphasis>. This is a Linux client for the RDP protocol (<emphasis>Remote Desktop Protocol</emphasis>) that <foreignphrase>Windows NT/2000 Terminal Server</foreignphrase> uses to display desktops on remote machines.
ca-ES: Encara una altra possibilitat és executar remotament les aplicacions antigues de Windows en un servidor central amb <emphasis>Windows Terminal Server</emphasis> i accedir a l'aplicació des de màquines de Linux utilitzant <emphasis>rdesktop</emphasis>. Aquest és un client de Linux per al protocol RDP («<emphasis>Remote Desktop Protocol</emphasis>» o “protocol d'escriptori remot”) que <foreignphrase>Windows NT/2000 Terminal Server</foreignphrase> utilitza per mostrar escriptoris de màquines remotes.

en: The VNC software provides similar features, with the added benefit of also working with many operating systems. Linux VNC clients and servers are described in <xref linkend="sect.remote-login" />.
ca-ES: El programari VNC proporciona característiques similars, amb el benefici afegit de treballar també amb molts sistemes operatius. Els clients i servidors Linux de VNC es descriuen a <xref linkend="sect.remote-login" />.

en: Real-Time Communications software
ca-ES: Programari de comunicacions en temps real

en: Debian provides a wide range of Real-Time Communications (<acronym>RTC</acronym>) client software. The setup of RTC servers is discussed in <xref linkend="sect.rtc-services" />. In <acronym>SIP</acronym> (Session Initiation Protocol) terminology, a client application or device is also referred to as a user agent.
ca-ES: Debian proporciona una àmplia gamma de programari client de comunicacions en temps real (<acronym>RTC</acronym>). La configuració dels servidors RTC es discuteix a <xref linkend="sect.rtc-services" />. En la terminologia <acronym>SIP</acronym> («Session Initiation Protocol») una aplicació client o dispositiu també es coneix com a agent usuari.

en: <primary>User agent (SIP)</primary>
ca-ES: <primary>Agent usuari (SIP)</primary>

en: <primary>SIP</primary><secondary>user agent</secondary>
ca-ES: <primary>SIP</primary><secondary>agent usuari</secondary>

en: Each client application varies in functionality. Some applications are more convenient for intensive chat users while other applications are more stable for webcam users. It may be necessary to test several applications to identify those which are most satisfactory. A user may finally decide that they need more than one application, for example, an XMPP application for messaging with customers and an IRC application for collaboration with some online communities.
ca-ES: Cada aplicació client varia en la funcionalitat. Algunes aplicacions són més convenients per als usuaris intensius de xat, mentre que altres aplicacions són més estables per als usuaris de càmera web. Pot ser necessari provar diverses aplicacions per identificar les que s'adiuen més. Un usuari pot decidir finalment que es necessita més d'una aplicació, per exemple, una aplicació XMPP per a la missatgeria amb clients i una aplicació IRC per a la col·laboració amb algunes comunitats en xarxa.

en: To maximize the ability of users to communicate with the wider world, it is recommended to configure both SIP and XMPP clients or a single client that supports both protocols.
ca-ES: Per maximitzar la capacitat dels usuaris de comunicar-se amb el món més ampli, es recomana configurar ambdós clients SIP i XMPP, o un sol client que suporti els dos protocols.

en: The default GNOME desktop suggests the Empathy communications client. Empathy can support both SIP and XMPP. It supports instant messaging (IM), voice and video. The KDE project provides KDE Telepathy, a communications client based on the same underlying Telepathy APIs used by the GNOME Empathy client.
ca-ES: L'escriptori GNOME per defecte suggereix el client de comunicacions Empathy. L'Empathy pot suportar tant SIP com XMPP. Permet la missatgeria instantània (IM), la veu i el vídeo. El projecte KDE proporciona el KDE Telepathy, un client de comunicacions basat en les mateixes APIs de Telepathy subjacents utilitzades pel client de GNOME Empathy.

en: <primary>Jami (soft-phone)</primary>
ca-ES: <primary>Jami (telèfon «software»)</primary>

en: Some of these applications can also interact with mobile users using apps such as Lumicall on Android. <ulink type="block" url="https://lumicall.org" />
ca-ES: Algunes d'aquestes aplicacions també poden interaccionar amb usuaris mòbils utilitzant aplicacions com Lumicall en Android. <ulink type="block" url="https://lumicall.org" />

en: The <emphasis>Real-Time Communications Quick Start Guide</emphasis> has a chapter dedicated to client software. <ulink type="block" url="http://rtcquickstart.org/guide/multi/useragents.html" />
ca-ES: La «<emphasis>Real-Time Communications Quick Start Guide</emphasis>» o “guia d'inici ràpid en comunicacions en temps real” té un capítol dedicat al programari client. <ulink type="block" url="http://rtcquickstart.org/guide/multi/useragents.html" />

en: <emphasis>TIP</emphasis> Look for clients supporting ICE and TURN
ca-ES: <emphasis>SUGGERIMENT</emphasis> Busqueu clients que suportin ICE i TURN

en: Some RTC clients have significant problems sending voice and video through firewalls and NAT networks. Users may receive ghost calls (their phone rings but they don't hear the other person) or they may not be able to call at all.
ca-ES: Alguns clients d'RTC tenen problemes significatius en enviar veu i vídeo a través de tallafocs i xarxes NAT. Els usuaris poden rebre trucades fantasma (el telèfon els sona, però no senten l'altra persona) o poden no ser capaços de trucar.

en: The ICE and TURN protocols were developed to resolve these issues. Operating a TURN server with public IP addresses in each site and using client software that supports both ICE and TURN gives the best user experience.
ca-ES: Els protocols ICE i TURN es van desenvolupar per resoldre aquests problemes. Operar un servidor TURN amb adreces IP públiques a cada costat i utilitzar programari de client que suporti ICE i TURN ofereix la millor experiència d'usuari.

en: If the client software is only intended for instant messaging, there is no requirement for ICE or TURN support.
ca-ES: Si el programari del client només està destinat a la missatgeria instantània, no hi ha cap necessitat de suportar ICE o TURN.

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> Internet Relay Chat
ca-ES: <emphasis>ALTERNATIVA</emphasis> Internet Relay Chat

en: IRC can also be considered, in addition to SIP and XMPP. IRC is more oriented around the concept of channels, the name of which starts with a hash sign <literal>#</literal>. Each channel is usually targeted at a specific topic and any number of people can join a channel to discuss it (but users can still have one-to-one private conversations if needed). The IRC protocol is older, and does not allow end-to-end encryption of the messages; it is still possible to encrypt the communications between the users and the server by tunneling the IRC protocol inside SSL.
ca-ES: L'IRC també es pot considerar, a banda de SIP i XMPP. L'IRC està més orientat al voltant del concepte de canals, el nom del qual comença amb un signe de sostingut («hash») <literal>#</literal>. Cada canal sol ser dedicat a un tema específic i qualsevol nombre de persones pot unir-se a un canal per discutir-hi (però els usuaris poden tenir converses privades d'un a un si cal). El protocol d'IRC és més antic i no permet l'encriptació d'extrem a extrem dels missatges; encara i així, és possible xifrar les comunicacions entre els usuaris i el servidor mitjançant el túnel del protocol d'IRC dins d'SSL.

en: IRC clients are a bit more complex, and they usually provide many features that are of limited use in a corporate environment. For instance, channel “operators” are users endowed with the ability to kick other users from a channel, or even ban them permanently, when the normal discussion is disrupted.
ca-ES: Els clients d'IRC són una mica més complexos, i normalment proporcionen moltes característiques d'ús limitat en un entorn corporatiu. Per exemple, els operadors del canal són usuaris dotats de la capacitat de fer fora a altres usuaris d'un canal, o fins i tot prohibir-los permanentment, quan interrompen la normal discussió.

en: Since the IRC protocol is very old, many clients are available to cater for many user groups; examples include XChat, and Smuxi (graphical clients based on GTK+), Irssi (text mode), Circe (integrated to Emacs), and so on.
ca-ES: Com que el protocol IRC és molt antic, hi ha molts clients disponibles per a molts grups d'usuaris; exemples inclouen XChat i Smuxi (clients gràfics basats en GTK+), Irssi (en mode text), Circe (integrat a Emacs), etc.
