0 - en to nb-NO translation catalogue (245 entries)

en: Installation
nb-NO: Installasjon

en: Partitioning
nb-NO: Partisjonering

en: Formatting
nb-NO: Formatering

en: File System
nb-NO: Filsystem

en: Boot Sector
nb-NO: Bootsektor

en: Hardware Detection
nb-NO: Maskinvaregjenkjenning

en: To use Debian, you need to install it on a computer; this task is taken care of by the <emphasis>debian-installer</emphasis> program. A proper installation involves many operations. This chapter reviews them in their chronological order.
nb-NO: For å bruke Debian må du installere det på en datamaskin; denne oppgaven tas hånd om av <emphasis>debian-installer</emphasis>-programmet. En korrekt installasjon involverer mange operasjoner. Dette kapitlet gjennomgår dem i kronologisk rekkefølge.

en: <primary>installation</primary><secondary>of the system</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>av systemet</secondary>

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> A catch-up course in the appendices
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Et oppfriskningskurs i vedleggene

en: Installing a computer is always simpler when you are familiar with the way it works. If you are not, make a quick detour to <xref linkend="short-remedial-course" /> before reading this chapter.
nb-NO: Å installere en datamaskin er alltid enklere når du er kjent med hvordan den virker. Hvis ikke, ta en rask avstikker til <xref linkend="short-remedial-course" /> før du leser dette kapitlet.

en: The installer for <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> is based on <command>debian-installer</command>. Its modular design enables it to work in various scenarios and allows it to evolve and adapt to changes. Despite the limitations implied by the need to support a large number of architectures, this installer is very accessible to beginners, since it assists users at each stage of the process. Automatic hardware detection, guided partitioning, and graphical user interfaces have solved most of the problems that novices used to face in the early years of Debian.
nb-NO: Installasjonsprogrammet for <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> er basert på <command>debian-installer</command>. Modulutformingen gjør det mulig å arbeide med ulike scenarier, og gjør det mulig å utvikle og tilpasse seg til endringer. Til tross for de begrensninger som følger av behovet for å støtte et stort antall arkitekturer, er dette installasjonsprogrammet svært tilgjengelig for nybegynnere, siden det hjelper brukere på hvert trinn i prosessen. Automatisk deteksjon av maskinvare, veiledet partisjonering og grafiske brukergrensesnitt, har løst de fleste problemene som nybegynnere brukte å møte i Debians første år.

en: <primary>installer</primary>
nb-NO: <primary>installasjonsprogram</primary>

en: Installation requires 256 MB of RAM (Random Access Memory) and at least 2 GB of hard drive space. All Falcot computers meet these criteria. Note, however, that these figures apply to the installation of a very limited system without a graphical desktop. A minimum of 2 GB of RAM and 10 GB of hard drive space are really recommended for a basic office desktop workstation.
nb-NO: Installasjonen krever 256 MB RAM (Random Access Memory) og minst 2 GB harddiskplass. Vær imidlertid oppmerksom på at disse tallene gjelder for installasjon av et svært begrenset system uten grafisk skrivebord. Minst 2 GB RAM og 10 GB harddiskplass er egentlig anbefalt for en enkel stasjonær arbeidsstasjon.

en: If you already have Debian <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> installed on your computer, this chapter is not for you! Unlike other distributions, Debian allows updating a system from one version to the next without having to reinstall the system. Reinstalling, in addition to being unnecessary, could even be dangerous, since it could remove already installed programs.
nb-NO: Hvis du allerede har Debian <emphasis role="distribution">Bullseye</emphasis> installert på datamaskinen, er dette kapitlet ikke for deg! I motsetning til andre distribusjoner, lar Debian deg oppdatere et system fra en versjon til den neste uten å måtte installere systemet på nytt. Installering på nytt, i tillegg til å være unødvendig, kan til og med være farlig, siden det kan fjerne allerede installerte programmer.

en: The upgrade process will be described in <xref linkend="sect.dist-upgrade" />.
nb-NO: Oppgraderingsprosessen blir beskrevet i <xref linkend="sect.dist-upgrade" />.

en: Upgrading from even older Debian systems directly is not supported. In this case you need to update gradually to the stable release which followed your Debian version, and so on. Previous versions of this book will assist you in that matter.
nb-NO: Å oppgradere fra enda eldre Debian-systemer direkte støttes ikke. I sådant fall må du gjøre gradvise oppgraderinger til påfølgende stabile Debian-versjoner. Tidligere versjoner av boken hjelper deg med dette.

en: Installation Methods
nb-NO: Installasjonsmetoder

en: Installing from a CD-ROM/DVD-ROM
nb-NO: Installere fra en CD-ROM/DVD-ROM

en: <primary>installation</primary><secondary>from a CD-ROM/DVD-ROM</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>fra en CD-ROM/DVD-ROM</secondary>

en: The most widely used installation method is from a CD-ROM (or DVD-ROM, which behaves exactly the same way): the computer is booted from this media, and the installation program takes over.
nb-NO: Den mest brukte installasjonsmetoden er fra en CD-ROM (eller DVD-ROM, som oppfører seg akkurat på samme måte): Datamaskinen startes fra dette mediet, og installasjonsprogrammet tar over.

en: <primary>installation</primary><secondary>netinst</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>netinst</secondary>

en: Various CD-ROM families have different purposes: <emphasis>netinst</emphasis> (network installation) contains the installer and the base Debian system; all other programs are then downloaded. Its “image”, that is the ISO-9660 filesystem that contains the exact contents of the disk, only takes up about 150 to 280 MB (depending on the architecture). On the other hand, the complete set offers all packages and allows for installation on a computer that has no Internet access; it requires around 19 DVD-ROMs (or 4 Blu-ray disks). There is no more official CD-ROMs set as they were really huge, rarely used and now most of the computers use DVD-ROMs as well as CD-ROMs. But the programs are divided among the disks according to their popularity and importance; the first disk will be sufficient for most installations, since it contains the most used software.
nb-NO: Forskjellige CD-ROM-familier har ulike formål: <emphasis>netinst</emphasis> (nettverksinstallasjon) inneholder installasjonsprogrammet og Debian-grunnsystemet. Så lastes alle andre programmer ned. Dens «avtrykk», som er et ISO-9660-filsystem med det eksakte innholdet på disken, bruker bare ca. 150 til 280 MB (avhengig av arkitektur). Derimot gir det komplette settet alle pakker, og muligheten til å installere på en datamaskin som ikke har Internett-tilgang: Det krever rundt 19 DVD-ROM-er (eller 4 Blu-ray-disker). Det finnes ikke lenger offisielle CD-ROM-er, da det ble veldig mange, de sjelden ble brukt, og siden de fleste datamaskiner nå har DVD-ROM i tillegg til CD-ROM. Men programmene er fordelt til diskene etter deres popularitet og betydning. De første tre diskene vil være tilstrekkelig for de fleste installasjoner, siden de inneholder den mest brukte programvaren.

en: There is a last type of image, known as <filename>mini.iso</filename>, which is only available as a by-product of the installer. The image only contains the minimum required to configure the network and everything else is downloaded (including parts of the installer itself, which is why those images tend to break when a new version of the installer is released). Those images can be found on the normal Debian mirrors under the <filename>dists/<replaceable>release</replaceable>/main/installer-<replaceable>arch</replaceable>/current/images/netboot/</filename> directory.
nb-NO: Det er en siste type avtrykk, kjent som <filename>mini.iso</filename>, som bare er tilgjengelig som et biprodukt av installasjonsprogrammet. Bildet inneholder bare det minimum som kreves for å sette opp nettverket, og alt annet er lastet ned (inkludert deler av installasjonsprogrammet selv, som er grunnen til at disse avtrykkene har en tendens til ikke å virke når en ny versjon av installasjonsprogrammet kommer ut). Disse bildene finnes på de vanlige Debian speilene under katalogen <filename>dists/<replaceable>release</replaceable>/main/installer-<replaceable>arch</replaceable>/current/images/netboot/</filename>.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Multi-architecture disks
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Multiarkitektur-disker

en: Most installation CD- and DVD-ROMs work only with a specific hardware architecture. If you wish to download the complete images, you must take care to choose those which work on the hardware of the computer on which you wish to install them.
nb-NO: De fleste installasjons-CD-er og -DVD-ROM-er fungerer bare med en bestemt maskinvarearkitektur. Hvis du ønsker å laste ned de komplette bildene, må du passe på å velge de som virker på maskinvaren i den datamaskinen du ønsker å installere dem.

en: <primary>CD-ROM</primary><secondary>installation CD-ROM</secondary>
nb-NO: <primary>CD-ROM</primary><secondary>installasjons-CD</secondary>

en: <primary>CD-ROM</primary><secondary><emphasis>netinst CD-ROM</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>CD-ROM</primary><secondary><emphasis>netinst-CD-ROM</emphasis></secondary>

en: <primary>DVD-ROM</primary><secondary>installation DVD-ROM</secondary>
nb-NO: <primary>DVD-ROM</primary><secondary>installasjons-DVD-ROM</secondary>

en: <primary>DVD-ROM</primary><secondary><emphasis>netinst DVD-ROM</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>DVD-ROM</primary><secondary><emphasis>netinst-DVD-ROM</emphasis></secondary>

en: Booting from a USB Key
nb-NO: Oppstart fra en USB-minnepenn

en: <primary>USB key</primary>
nb-NO: <primary>USB-nøkkel</primary>

en: <primary>installation</primary><secondary>from a USB key</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>fra en USB-minnepinne</secondary>

en: Since most computers are able to boot from USB devices, you can also install Debian from a USB key (this is nothing more than a small flash-memory disk).
nb-NO: Siden de fleste datamaskiner er i stand til å starte opp fra en USB-enhet, kan du også installere Debian fra en USB-minnepenn (dette er noe annet enn en liten flash-minnedisk).

en: The installation manual explains how to create a USB key that contains the <command>debian-installer</command>. The procedure is very simple because ISO images for i386 and amd64 are hybrid images that can boot from a CD-ROM as well as from a USB key.
nb-NO: Installasjonshåndboken forklarer hvordan du lager en USB-minnepenn som inneholder <command>debian-installer</command>. Prosedyren er veldig enkel fordi ISO-bilder for i386 og amd64 er hybridbilder som kan starte fra en CD-ROM, så vel som fra en USB-nøkkel.

en: You must first identify the device name of the USB key (ex: <literal>/dev/sdb</literal>); the simplest means to do this is to check the messages issued by the kernel using the <command>dmesg</command> command. Then you must copy the previously downloaded ISO image (for example, debian-11.0.0-amd64-netinst.iso) with the command <command>cat debian-11.0.0-amd64-netinst.iso &gt;/dev/sdb; sync</command>. This command requires administrator rights, since it accesses the USB key directly and blindly erases its content.
nb-NO: Du må først identifisere enhetsnavnet på USB-nøkkelen (f.eks: <literal>/dev/sdb</literal>); Den enkleste måten å gjøre dette på, er å kontrollere meldingene utstedt av kjernen ved å bruke <command>dmesg</command>-kommandoen. Deretter må du kopiere det tidligere nedlastede ISO-bildet (for eksempel debian-11.0.0-amd64-netinst.iso) med kommandoen <command>cat debian-11.0.0-amd64-netinst.iso &gt;/dev/sdb; sync</command>. Denne kommandoen krever administratorrettigheter, siden den åpner USB-minnepennen, og direkte og blindt sletter innholdet i den.

en: Installing through Network Booting
nb-NO: Installasjon ved oppstart fra nettverk

en: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>netboot installation</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary><emphasis>netboot installasjon</emphasis></secondary>

en: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>PXE installation</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary><emphasis>PXE-installasjon</emphasis></secondary>

en: <primary>installation</primary><secondary><emphasis>TFTP installation</emphasis></secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary><emphasis>TFTP-installasjon</emphasis></secondary>

en: <primary>TFTP</primary><seealso>Trivial File Transfer Protocol</seealso>
nb-NO: <primary>TFTP</primary><seealso>Triviell filoverføringsprotokoll</seealso>

en: Many BIOSes allow booting directly from the network by downloading a kernel and a minimal filesystem image. This method (which has several names, such as <acronym>PXE</acronym> or <acronym>TFTP</acronym> boot) can be a life-saver if the computer does not have a CD-ROM reader, or if the BIOS can't boot from such media.
nb-NO: Noen BIOS-er tillater oppstart direkte fra nettverket ved å laste ned en kjerne og et minimalt filsystembilde. Denne fremgangsmåten (som har flere navn, så som <acronym>PXE</acronym>, eller <acronym>TFTP</acronym>-oppstart) kan være en redning hvis datamaskinen ikke har en CD-ROM-leser, eller hvis BIOS ikke kan starte fra slike medier.

en: This installation method works in two steps. First, while booting the computer, the BIOS (or the network card) issues a BOOTP/DHCP request to automatically acquire an IP address. When a BOOTP or DHCP server returns a response, it includes a filename, as well as network settings. After having configured the network, the client computer then issues a TFTP (Trivial File Transfer Protocol) request for a file whose name was previously indicated. Once this file is acquired, it is executed as though it were a bootloader. This then launches the Debian installation program, which is executed as though it were running from the hard drive, a CD-ROM, or a USB key.
nb-NO: Denne installasjonsmetoden virker i to trinn. Først under oppstart av datamaskinen, BIOS (eller nettverkskortet) utsteder en BOOTP/DHCP-forespørsel for å automatisk få en IP-adresse. Når en BOOTP- eller DHCP-tjener returnerer et svar, inkluderer det et filnavn, samt nettverksinnstillinger. Etter at du har satt opp nettverket, utsteder klientmaskinen så en TFTP-forespørsel (Trivial File Transfer Protocol) om et filnavn som ble indikert tidligere. Så snart denne filen er fremskaffet, blir den kjørt som om den var en oppstartslaster. Dette starter så Debians installasjonsprogram, som kjøres som om det var fra harddisken, en CD-ROM, eller fra en USB-minnepenn.

en: All the details of this method are available in the installation guide (“Preparing files for TFTP Net Booting” section). <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch05s01#boot-tftp-x86" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch04s05" />
nb-NO: Alle detaljene for denne metoden er tilgjengelig i installasjonsveiledningen («Klargjøre filer for TFTP-Nettoppstart»-delen). <ulink type="block" url="http://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch05s01.#boot-tftp-x86" /> <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch04s05" />

en: Other Installation Methods
nb-NO: Andre installasjonsmetoder

en: <primary>installation</primary><secondary>custom installation</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>tilpasset installasjon</secondary>

en: When we have to deploy customized installations for a large number of computers, we generally choose an automated rather than a manual installation method. Depending on the situation and the complexity of the installations to be made, we can use FAI (Fully Automatic Installer, described in <xref linkend="sect.fai" />), or even a customized installation DVD with preseeding (see <xref linkend="sect.d-i-preseeding" />).
nb-NO: Når vi skal plassere ut tilpassede installasjoner for et stort antall datamaskiner, velger vi vanligvis en automatisert (snarere enn en manuell) installasjonsmetode. Avhengig av situasjonen og kompleksiteten av installasjonene som skal gjøres, kan vi bruke FAI (Fully Automatic Installer, beskrevet i <xref linkend="sect.fai" />), eller til og med som en skreddersydd installasjons-DVD med forhåndsutfylling (sjekk <xref linkend="sect.d-i-preseeding" />).

en: <primary>installation</primary><secondary>remote installation</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>installasjon via nett</secondary>

en: It should also be noted that the installer can load and run an SSH server and thus provides the ability to install Debian remotely via an SSH session. The release notes also describe how to run the installer from an existing system using <emphasis>grub</emphasis> to replace it completely.
nb-NO: Det skal også legges merke til at installasjonsprogrammet kan laste inn og kjøre en SSH-tjener, og på det viset gjøre det mulig å installere Debian annensteds fra gjennom en SSH-økt. Utgivelsesnotatene beskriver også kjøring av installasjonsprogrammet fra et eksisterende system med <emphasis>grub</emphasis> for å erstatte det fullstendig.

en: Installing, Step by Step
nb-NO: Installasjon, skritt for skritt

en: Booting and Starting the Installer
nb-NO: Oppstart og igangsetting av Installer

en: Once the BIOS has begun booting from the CD- or DVD-ROM, the Isolinux bootloader menu appears. At this stage, the Linux kernel is not yet loaded; this menu allows you to choose the kernel to boot and enter possible parameters to be transferred to it in the process.
nb-NO: Når BIOS har startet opp fra CD- eller DVD-ROM, vises Isolinux oppstartsmeny. På dette stadiet er Linux-kjernen ennå ikke lastet: Med denne menyen kan du velge om kjernen skal starte opp, og legge inn mulige parametere som skal overføres til kjernen i prosessen.

en: For a standard installation, you only need to choose “Install” or “Graphical install” (with the arrow keys), then press the <keycap>Enter</keycap> key to initiate the remainder of the installation process. If the DVD-ROM is a “Multi-arch” disk, and the machine has an Intel or AMD 64-bit processor, those menu options enable the installation of the 64-bit variant (<emphasis>amd64</emphasis>) and the installation of the 32-bit variant remains available in a dedicated sub-menu (“32-bit install options”). If you have a 32-bit processor, you don't get a choice and the menu entries install the 32-bit variant (<emphasis>i386</emphasis>).
nb-NO: For en standardinstallasjon trenger du bare å velge «Install» eller «Graphical install» (med piltastene), og trykk deretter på <keycap>Enter</keycap>-tasten for å starte resten av installasjonsprosessen. Hvis DVD-ROM-en er en "Multi-arch"-disk, og maskinen har en Intel- eller AMD 64-biters prosessor, aktiverer disse menyalternativene installasjon av 64-biters varianten (<emphasis>amd64</emphasis>) og installasjonen av 32-biters varianten forblir tilgjengelig i en dedikert undermeny ("32-biters installasjonsalternativer"). Hvis du har en 32-biters prosessor, får du ikke noe valg, og menyoppføringene installerer 32-biters varianten (<emphasis>i386</emphasis>).

en: <emphasis>GOING FURTHER</emphasis> 32 or 64 bits?
nb-NO: <emphasis>FOR VIDEREKOMMENDE</emphasis> 32- eller 64-bit?

en: <primary>Physical Address Extension</primary>
nb-NO: <primary>Physical Address Extension (Fysisk adresseutvidelse)</primary>

en: <primary>32/64 bits, choice</primary>
nb-NO: <primary>32/64-bit, valg</primary>

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Installation alongside an existing Windows system
nb-NO: <emphasis>I PRAKSIS</emphasis> Installasjon sammen med et eksisterende Windows-system

en: <primary>dual boot</primary>
nb-NO: <primary>dual-boot</primary>

en: If the computer is already running Windows, it is not necessary to delete the system in order to install Debian. You can have both systems at once, each installed on a separate disk or partition, and choose which to start when booting the computer. This configuration is often called “dual boot”, and the Debian installation system can set it up. This is done during the hard drive partitioning stage of installation and while setting up the bootloader (see the sidebars <xref linkend="sidebar.shrinking-partition" /> and <xref linkend="sidebar.bootloader-dual-boot" />).
nb-NO: Hvis datamaskinen allerede kjører i Windows, er det ikke nødvendig å slette systemet for å installere Debian. Du kan ha begge systemene samtidig, hver installert på en separat disk eller partisjon, og velge system ved oppstart av datamaskinen. Dette oppsettet kalles ofte «dual-boot», og Debians installasjonssystem kan sette det opp. Dette gjøres ved installasjonen under harddisk-partisjoneringen, og når du setter opp oppstarten (se sidefelt <xref linkend="sidebar.shrinking-partition" /> og <xref linkend="sidebar.bootloader-dual-boot" />).

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Bootloader
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Oppstartlaster

en: <primary>loader</primary><secondary>bootloader</secondary>
nb-NO: <primary>laster</primary><secondary>oppstartslaster (bootloader)</secondary>

en: <primary>bootloader</primary>
nb-NO: <primary>oppstartslaster (bootloader)</primary>

en: Each menu entry hides a specific boot command line, which can be configured as needed by pressing the <keycap>TAB</keycap> key before validating the entry and booting. The “Help” menu entry displays the old command line interface, where the <keycap>F1</keycap> to <keycap>F10</keycap> keys display different help screens detailing the various options available at the prompt. You will rarely need to use this option except in very specific cases.
nb-NO: Hvert menyvalg skjuler en bestemt kommandolinje for oppstart, som kan settes opp etter behov ved å taste <keycap>TAB</keycap> før en sjekker oppføringen og starter opp. Oppføringen i «Hjelp»-menyen inneholder gamle kommandolinje-grensesnitt, der tastene <keycap>F1</keycap>- til <keycap>F10</keycap> viser ulike hjelpeskjermer som detaljerer de ulike alternativene en kan be om. Du vil sjelden trenge dette alternativet, unntatt i helt spesielle tilfelle.

en: The “expert” mode (accessible in the “Advanced options” menu) details all possible options in the process of installation, and allows navigation between the various steps without them happening automatically in sequence. Be careful, this very verbose mode can be confusing due to the multitude of configuration choices that it offers.
nb-NO: «Ekspert»-modus (tilgjengelig i «Advanced options»-menyen) viser alle mulige alternativer i installasjonsprosessen, og tillater navigering mellom de ulike trinnene uten at det skjer automatisk i rekkefølge. Vær forsiktig, dette svært detaljerte modus kan være forvirrende på grunn av mangfoldet av oppsettsvalg det inneholder.

en: Boot screen
nb-NO: Oppstartsskjerm

en: Selecting the language
nb-NO: Velg språk

en: <primary>choice</primary><secondary>of language</secondary>
nb-NO: <primary>valg</primary><secondary>av språk</secondary>

en: The installation program begins in English, but the first step allows the user to choose the language that will be used in the rest of the process. Choosing French, for example, will provide an installation entirely translated into French (and a system configured in French as a result). This choice is also used to define more relevant default choices in subsequent stages (notably the keyboard layout).
nb-NO: Installasjonsprogrammet begynner på engelsk, men det første trinnet lar brukeren velge hvilket språk som skal brukes i resten av prosessen. For eksempel vil å velge norsk bokmål, gi en installasjon fullt oversatt til bokmål (og et system som er satt opp med bokmål som resultat). Dette valget definerer også mer relevante standardvalg i senere stadier (spesielt tastaturoppsettet).

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Navigating with the keyboard
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Navigering med tastaturet

en: In graphical mode, you can use the mouse as you would normally on an installed graphical desktop.
nb-NO: I grafisk modus kan du bruke musen slik du vanligvis gjør i et installert, grafisk grensesnitt.

en: Selecting the country
nb-NO: Velge landet

en: <primary>choice</primary><secondary>of country</secondary>
nb-NO: <primary>valg</primary><secondary>av land</secondary>

en: The second step consists in choosing your country. Combined with the language, this information enables the program to offer the most appropriate keyboard layout. This will also influence the configuration of the time zone. In the United States, a standard QWERTY keyboard is suggested, and a choice of appropriate time zones is offered.
nb-NO: Det andre trinnet består i å velge ditt land. Kombinert med språket, gjør denne informasjonen programmet i stand til å tilby det mest passende tastaturoppsettet . Dette vil også påvirke oppsettet av tidssone. I USA er et standard QWERTY-tastatur tilbudt, og aktuelle tidssoner foreslått.

en: Selecting the keyboard layout
nb-NO: Velge tastaturoppsettet

en: <primary>keyboard layout</primary>
nb-NO: <primary>tastaturutlegg</primary>

en: <primary>layout, keyboard</primary>
nb-NO: <primary>utlegg, tastatur</primary>

en: <primary>choice</primary><secondary>of keyboard layout</secondary>
nb-NO: <primary>valg</primary><secondary>av tastaturutlegg</secondary>

en: The proposed “American English” keyboard corresponds to the usual QWERTY layout.
nb-NO: Det foreslåtte tastaturet «Norsk» tilsvarer det vanlige QWERTY-oppsettet.

en: Choice of keyboard
nb-NO: Valg av tastatur

en: Detecting Hardware
nb-NO: Påvise maskinvare

en: <primary>detecting</primary><secondary>hardware</secondary>
nb-NO: <primary>oppdage</primary><secondary>maskinvare</secondary>

en: This step is completely automatic in the vast majority of cases. The installer detects your hardware, and tries to identify the CD-ROM drive used in order to access its content. It loads the modules corresponding to the various hardware components detected, and then “mounts” the CD-ROM in order to read it. The previous steps were completely contained in the boot image included on the CD, a file of limited size and loaded into memory by the BIOS when booting from the CD.
nb-NO: Dette trinnet er helt automatisk i de aller fleste tilfeller. Installasjonsprogrammet oppdager maskinvaren, og forsøker å identifisere CD-ROM-stasjonen som brukes for å få tilgang til innholdet. Den laster modulene som tilsvarer de maskinvarekomponentene som er funnet, og deretter «monterer» CD-ROM-en for å lese den. De foregående trinnene inngår fullt ut i oppstartsbildet i CD-en, en fil med begrenset størrelse, og lastet inn i minnet av BIOS ved oppstarten fra CD.

en: The installer can work with the vast majority of drives, especially standard ATAPI peripherals (sometimes called IDE and EIDE). However, if detection of the CD-ROM reader fails, the installer offers the choice to load a kernel module (for instance, from a USB key) corresponding to the CD-ROM driver.
nb-NO: Installasjonsprogrammet kan arbeide med de fleste driverrutiner, spesielt standard-ATAPI-enheter (også kalt IDE og EIDE). Men hvis gjenkjenning av CD-ROM-leseren misslykkes, tilbyr installasjonsprogrammet å laste en kjernemodul (for eksempel fra en USB-minnepenn) som tilsvarer CD-ROM-driverrutinen.

en: Loading Components
nb-NO: Hente inn komponenter

en: With the contents of the CD now available, the installer loads all the files necessary to continue with its work. This includes additional drivers for the remaining hardware (especially the network card), as well as all the components of the installation program.
nb-NO: Med innholdet på CD-en tilgjengelig, laster installasjonsprogrammet inn alle filene som er nødvendig for å fortsette sitt arbeid. Dette inkluderer ekstra drivere for den resterende maskinvare (spesielt nettverkskortet), samt alle komponentene i installasjonsprogrammet .

en: Detecting Network Hardware
nb-NO: Oppdage nettverkets maskinvare

en: <primary>detecting</primary><secondary>network hardware</secondary>
nb-NO: <primary>oppdage</primary><secondary>nettverksmaskinvare</secondary>

en: This step must absolutely be successful for <emphasis>netinst</emphasis> installations, since the Debian packages must be loaded from the network.
nb-NO: Dette trinnet må være fullstendig vellykket for <emphasis>netinst</emphasis>-installasjoner, fordi Debian-pakkene må lastes fra nettet.

en: Configuring the Network
nb-NO: Oppsett av nettverket

en: <primary>configuration</primary><secondary>network</secondary><tertiary>static</tertiary>
nb-NO: <primary>oppsett</primary><secondary>nettverk</secondary><tertiary>statisk</tertiary>

en: <primary>configuration</primary><secondary>network</secondary><tertiary>DHCP</tertiary>
nb-NO: <primary>oppsett</primary><secondary>nettverk</secondary><tertiary>DHCP</tertiary>

en: This last option requires an IP address, a subnet mask, an IP address for a potential gateway, a machine name, and a domain name.
nb-NO: Dette siste alternativet krever en IP-adresse, en nettverksmaske, en IP-adresse for en potensiell port, et maskinnavn, og et domenenavn.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Configuration without DHCP
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Oppsett uten DHCP

en: <emphasis>BEWARE</emphasis> Do not improvise
nb-NO: <emphasis>PASS PÅ</emphasis> Ikke improviser

en: Many local area networks are based on an implicit assumption that all machines can be trusted, and inadequate configuration of a single computer will often perturb the whole network. As a result, do not connect your machine to a network without first agreeing with its administrator on the appropriate settings (for example, the IP address, netmask, and broadcast address).
nb-NO: Mange lokale nettverk er basert på en innebygget forutsetning at alle maskiner kan stoles på, og utilstrekkelig oppsett av en enkelt datamaskin ofte vil forstyrre hele nettverket. Som et resultat, koble ikke maskinen til et nettverk uten først å avklare de riktige innstillingene med nettverkets administrator (for eksempel IP-adresse, nettmaske og kringkastingsadresse).

en: Administrator Password
nb-NO: Administratorpassord

en: <primary>account</primary><secondary>administrator account</secondary>
nb-NO: <primary>konto</primary><secondary>administratorkonto</secondary>

en: <primary>account</primary><secondary>root account</secondary>
nb-NO: <primary>konto</primary><secondary>root-konto</secondary>

en: <primary>super-user</primary><seealso>root</seealso>
nb-NO: <primary>super-bruker</primary><seealso>root</seealso>

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Administrator password
nb-NO: <emphasis>SIKKERHET</emphasis> Passord for administrator

en: The root user's password should be long (12 characters or more) and impossible to guess. Indeed, any computer (and a fortiori any server) connected to the Internet is regularly targeted by automated connection attempts with the most obvious passwords. Sometimes it may even be subject to dictionary attacks, in which many combinations of words and numbers are tested as password. Avoid using the names of children or parents, dates of birth, etc.: many of your co-workers might know them, and you rarely want to give them free access to the computer in question.
nb-NO: Rotbrukerens passord bør være langt (12 tegn eller mer) og umulig å gjette. Faktisk er hvilken som helst datamaskin (og enda sterkere for tjenere) koblet til Internett, regelmessig mål for automatiserte tilkoblingsforsøk med de mest åpenbare passordene. Noen ganger kan det også være utsatt for ordboksangrep, hvor mange kombinasjoner av ord og tall er testet som passord. Bruk ikke navn på barn eller foreldre, fødselsdato, etc .: Mange av dine medarbeidere kjenner dem kanskje, og du vil sjelden gi dem fri tilgang til datamaskinen det gjelder.

en: These remarks are equally applicable for other user passwords, but the consequences of a compromised account are less drastic for users without administrative rights.
nb-NO: Disse kommentarene er like anvendelig for andre brukerpassord, men konsekvensene av en kompromittert konto er mindre drastisk for brukere uten administrative rettigheter.

en: If inspiration is lacking, do not hesitate to use password generators, such as <command>pwgen</command> (in the package of the same name).
nb-NO: Ikke nøl med å bruke trygge passordsgeneratorer som f.eks. <command>pwgen</command> (i pakken med samme navn) hvis inspirasjonen mangler.

en: Creating the First User
nb-NO: Å lage første bruker

en: Debian also imposes the creation of a standard user account so that the administrator doesn't get into the bad habit of working as root. The precautionary principle essentially means that each task is performed with the minimum required rights, in order to limit the damage caused by human error. This is why the installer will ask for the complete name of this first user, their username, and their password (twice, to prevent the risk of erroneous input).
nb-NO: Debian pålegger også etablering av en standard brukerkonto slik at administratoren ikke får en dårlig vane med å jobbe som rot. Føre-var-prinsippet betyr i hovedsak at hver oppgave er utført med minimum nødvendige rettigheter, for å begrense skader forårsaket av menneskelig svikt. Dette er grunnen til at installasjonsprogrammet vil be om det fullstendige navnet på denne første brukeren, brukernavn og passord (to ganger, for å forebygge risikoen for feil inngang).

en: Name of the first user
nb-NO: Navnet til første bruker

en: Configuring the Clock
nb-NO: Oppsett av klokken

en: If the network is available, the system's internal clock is updated (in a one-shot way) from an NTP server. This way the timestamps on logs will be correct from the first boot. For them to remain consistently precise over time, an NTP daemon needs to be set up after initial installation (see <xref linkend="sect.time-synchronization" />).
nb-NO: Hvis nettverket er tilgjengelig, er systemets interne klokke oppdatert (bare en gang) fra en NTP-tjener. På denne måten vil tidsstempler på loggene være riktig fra første oppstart. Skal de forbli konsekvent nøyaktige over tid, trenges en NTP-bakgrunnsprosess å bli satt opp etter første installasjon (se <xref linkend="sect.time-synchronization" />).

en: Detecting Disks and Other Devices
nb-NO: Å oppdage disker og andre enheter

en: <primary>detecting</primary><secondary>disks</secondary>
nb-NO: <primary>oppdag</primary><secondary>disker</secondary>

en: This step automatically detects the hard drives on which Debian may be installed. They will be presented in the next step: partitioning.
nb-NO: Dette trinnet oppdager automatisk harddisker som Debian kan installeres på. Det vil bli presentert i neste trinn; partisjonering .

en: Starting the Partitioning Tool
nb-NO: Å starte partisjoneringsverktøyet

en: <primary>partitioning</primary>
nb-NO: <primary>partisjonering</primary>

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Uses of partitioning
nb-NO: <emphasis>KULTUR</emphasis> Bruken av partisjonering

en: Partitioning, an indispensable step in installation, consists in dividing the available space on the hard drives (each subdivision thereof being called a “partition”) according to the data to be stored on it and the use for which the computer is intended. This step also includes choosing the filesystems to be used. All of these decisions will have an influence on performance, data security, and the administration of the server.
nb-NO: Partisjonering, et uunnværlig skritt i installasjonen, består i å dele den tilgjengelige plassen på harddisker (hver underavdeling av disse blir kalt en «partisjon») alt etter de data som skal lagres på den, og til den bruken maskinen er tiltenkt. Dette trinnet omfatter også å velge filsystemene som skal brukes. Alle disse beslutningene vil ha en innvirkning på ytelse, datasikkerhet, og administrasjon av tjeneren.

en: The partitioning step is traditionally difficult for new users. It is necessary to define the various portions of the disks (or “partitions”) on which the Linux filesystems and virtual memory (swap) will be stored. This task is complicated if another operating system that you want to keep is already on the machine. Indeed, you will then have to make sure that you do not alter its partitions (or that you resize them without causing damage).
nb-NO: Partisjonstrinnet er tradisjonelt vanskelig for nye brukere. Det er nødvendig å definere de ulike deler av diskene (eller «partisjoner») som Linux filsystemene og virtuelt minne (swap) vil bli lagret. Denne oppgaven er komplisert hvis et annet operativsystem, som du ønsker å beholde, allerede er på maskinen. Faktisk må du da ha sikkerhet for at du ikke endrer dets partisjoner (eller som du endrer størrelsen på dem uten å forårsake skade).

en: Fortunately, the partitioning software has a “guided” mode which recommends partitions for the user to make — in most cases, you can simply validate the software's suggestions.
nb-NO: Heldigvis har partisjoneringsprogramvaren en «veiledet»-modus som anbefaler partisjoner for brukeren. I de fleste tilfeller kan du bare godkjenne programvarens forslag.

en: Choice of partitioning mode
nb-NO: Valg av patisjoneringsmetode

en: Disk to use for guided partitioning
nb-NO: Disk som brukes for veiledet partisjonering

en: Guided partitioning can also set up LVM logical volumes instead of partitions (see below). Since the remainder of the operation is the same, we will not go over the option “Guided - use entire disk and set up LVM” (encrypted or not).
nb-NO: Veiledet partisjonering kan også sette opp LVM logiske volumer i stedet for partisjoner (se nedenfor). Siden resten av operasjonen er den samme, vil vi ikke gå igjennom alternativet «Veiledet - bruk hele disken og sett opp LVM» (kryptert eller ikke).

en: In other cases, when Linux must work alongside other already existing partitions, you need to choose manual partitioning.
nb-NO: I andre tilfeller, når Linux må arbeide parallelt med andre allerede eksisterende partisjoner, må du velge manuell partisjonering .

en: Guided partitioning
nb-NO: Veiledet partisjonering

en: <primary>partitioning</primary><secondary>guided partitioning</secondary>
nb-NO: <primary>partisjonering</primary><secondary>veiledet partisjonering</secondary>

en: The guided partitioning tool offers three partitioning methods, which correspond to different usages.
nb-NO: Det veiledede partisjoneringsverktøyet tilbyr tre partisjoneringsmetoder, som tilsvarer forskjellige bruksområder.

en: The first method is called “All files in one partition”. The entire Linux system tree is stored in a single filesystem, corresponding to the root <filename>/</filename> directory. This simple and robust partitioning fits perfectly for personal or single-user systems. In fact, two partitions will be created: the first will house the complete system, the second the virtual memory (swap).
nb-NO: Den første metoden kalles «Alle filer i én partisjon». Hele Linux-systemtreet er lagret i ett enkelt filsystem, tilsvarende roten <filename>/</filename> katalogen. Denne enkle og robuste partisjoneringen passer perfekt for personlige eller enkeltbruker-systemer. Faktisk vil to partisjoner bli opprettet: Det første vil huse hele systemet, den andre det virtuelle minnet (swap).

en: The second method, “Separate <filename>/home</filename> partition”, is similar, but splits the file hierarchy in two: one partition contains the Linux system (<filename>/</filename>), and the second contains “home directories” (meaning user data, in files and subdirectories available under <filename>/home/</filename>).
nb-NO: Den andre metoden, «Separat <filename>/hjem/</filename>-partisjon», er lik, men deler filhierarkiet i to: Én partisjon inneholder Linux-systemet (<filename>/</filename>), og den andre inneholder «hjemmeområder» (som betyr brukerdata i filer, og underkataloger tilgjengelig under <filename>/hjem/</filename>).

en: The last partitioning method, called “Separate <filename>/home</filename>, <filename>/var</filename>, and <filename>/tmp</filename> partitions”, is appropriate for servers and multi-user systems. It divides the file tree into many partitions: in addition to the root (<filename>/</filename>) and user accounts (<filename>/home/</filename>) partitions, it also has partitions for server software data (<filename>/var/</filename>), and temporary files (<filename>/tmp/</filename>). These divisions have several advantages. Users can not lock up the server by consuming all available hard drive space (they can only fill up <filename>/tmp/</filename> and <filename>/home/</filename>). The daemon data (especially logs) can no longer clog up the rest of the system.
nb-NO: Den siste partisjoneringsmetoden, kalt «Separate <filename>/hjem</filename>, <filename>/var</filename>, og <filename>/tmp</filename>-partisjoner», er egnet for tjenere og flerbrukersystemer. Den deler filetreet i mange partisjoner: I tillegg til roten (<filename>/</filename>) og brukerkontopartisjoner (<filename>/hjem/</filename>), har den også partisjoner for tjenerprogramdata (<filename>/var/</filename>), og midlertidige filer (<filename>/tmp/</filename>). Disse divisjonene har flere fordeler. Brukere kan ikke låse opp serveren ved å forbruke all tilgjengelig plass på harddisken (de kan bare fylle opp <filename>/tmp/</filename> og <filename>/hjem/</filename>). Bakgrunnsprosessens data (spesielt logger) kan ikke lenger fylle opp resten av systemet.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Choosing a filesystem
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Å velge filsystem

en: <primary>system</primary><secondary>filesystem</secondary>
nb-NO: <primary>system</primary><secondary>filsystem</secondary>

en: <primary>file</primary><secondary>system file</secondary>
nb-NO: <primary>fil</primary><secondary>systemfil</secondary>

en: <primary>filesystem</primary>
nb-NO: <primary>filsystem</primary>

en: A filesystem defines the way in which data is organized on the hard drive. Each existing filesystem has its merits and limitations. Some are more robust, others more effective: if you know your needs well, choosing the most appropriate filesystem is possible. Various comparisons have already been made; it seems that <emphasis>ReiserFS</emphasis> is particularly efficient for reading many small files; <emphasis>XFS</emphasis>, in turn, works faster with large files. <emphasis>Ext4</emphasis>, the default filesystem for Debian, is a good compromise, based on the three previous versions of filesystems historically used in Linux (<emphasis>ext</emphasis>, <emphasis>ext2</emphasis> and <emphasis>ext3</emphasis>). <emphasis>Ext4</emphasis> overcomes certain limitations of <emphasis>ext3</emphasis> and is particularly appropriate for very large capacity hard drives. Another option would be to experiment with the very promising <emphasis>btrfs</emphasis>, which includes numerous features that require, to this day, the use of LVM and/or RAID.
nb-NO: Et filsystem definerer måten data er organisert på harddisken. Hvert eksisterende filsystem har sine fordeler og begrensninger. Noen er mer robuste, andre mer effektive. Hvis du kjenner dine behov godt, velg det mest hensiktsmessige filsystemet som er mulig. Forskjellige sammenligninger er allerede gjort. Det virker som <emphasis>ReiserFS</emphasis> er spesielt effektiv for å lese mange små filer. I sin tur virker <emphasis>XFS</emphasis> raskere med store filer. <emphasis>Ext4</emphasis>, det standard filsystemet for Debian, er et godt kompromiss, basert på de tre tidligere versjoner av filsystemer som historisk er brukt i Linux (<emphasis>ext</emphasis>, <emphasis>ext2</emphasis> og <emphasis>ext3</emphasis>). <emphasis>Ext4</emphasis> overvinner visse begrensninger i <emphasis>ext3</emphasis>, og er spesielt egnet for harddisker med svært stor kapasitet. Et annet alternativ ville være å eksperimentere med den svært lovende <emphasis>btrfs</emphasis>, som har en rekke funksjoner som, opp til nå, krever bruk av LVM og/eller RAID.

en: A journalized filesystem (such as <emphasis>ext3</emphasis>, <emphasis>ext4</emphasis>, <emphasis>btrfs</emphasis>, <emphasis>reiserfs</emphasis>, or <emphasis>xfs</emphasis>) takes special measures to make it possible to return to a prior consistent state after an abrupt interruption without completely analyzing the entire disk (as was the case with the <emphasis>ext2</emphasis> system). This functionality is carried out by filling in a journal that describes the operations to conduct prior to actually executing them. If an operation is interrupted, it will be possible to “replay” it from the journal. Conversely, if an interruption occurs during an update of the journal, the last requested change is simply ignored; the data being written could be lost, but since the data on the disk has not changed, they have remained coherent. This is nothing more nor less than a transactional mechanism applied to the filesystem.
nb-NO: Et journalført filsystem (slike som <emphasis>ext3</emphasis>, <emphasis>ext4</emphasis>, <emphasis>btrfs</emphasis>, <emphasis>reiserfs</emphasis>, eller <emphasis>xfs</emphasis>) gjennomfører spesielle tiltak for å gjøre det mulig å gå tilbake til en tidligere konsistent tilstand etter et brått avbrudd, uten helt ut å måtte analysere hele disken (slik tilfellet var med <emphasis>ext2</emphasis>-systemet). Denne funksjonaliteten er utført ved å fylle ut en transaksjonsjournal som beskriver oppgavene før de faktisk utføres. Dersom en operasjon blir avbrutt, vil det være mulig å «spille» den fra transaksjonsjournalen. Derimot, hvis det oppstår et avbrudd under en oppdatering av transaksjonsjournalen, blir den siste forespurte endringen rett og slett ignorert. Dataene som skrives kan gå tapt, men siden dataene på disken ikke har endret seg, har sammenhengen holdt seg. Dette er ikke noe mer eller noe mindre enn en transaksjonsmekanisme anvendt på filsystemet.

en: After choosing the type of partition, the software calculates a suggestion, and describes it on the screen; the user can then modify it if needed. You can, in particular, choose another filesystem if the standard choice (<emphasis>ext4</emphasis>) isn't appropriate. In most cases, however, the proposed partitioning is reasonable and it can be accepted by selecting the “Finish partitioning and write changes to disk” entry.
nb-NO: Når du har valgt typen partisjon, beregner programvaren et forslag, og beskriver det på skjermen. Brukeren kan deretter endre det hvis nødvendig. Du kan, i særdeleshet, velge et annet filsystem hvis standardvalget (<emphasis>ext4</emphasis>) ikke er hensiktsmessig. I de fleste tilfeller, imidlertid, er den foreslåtte partisjoneringen rimelig, og aksepteres ved å velge alternativet «Avslutte partisjonering og skrive endringer i disk».

en: Validating partitioning
nb-NO: Godkjenne partisjonering

en: Manual Partitioning
nb-NO: Manuell partisjonering

en: <primary>partitioning</primary><secondary>manual partitioning</secondary>
nb-NO: <primary>partisjonering</primary><secondary>manuell partisjonering</secondary>

en: Manual partitioning allows greater flexibility, allowing the user to choose the purpose and size of each partition. Furthermore, this mode is unavoidable if you wish to use software RAID.
nb-NO: Manuell partisjonering gir større fleksibilitet, slik at brukeren kan velge formål og størrelsen på hver partisjon. Videre er denne modusen uunngåelig hvis du ønsker å bruke programvare RAID.

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Shrinking a Windows partition
nb-NO: <emphasis>I PRAKSIS</emphasis> Krympe en Windows-partisjon

en: <primary>resize a partition</primary>
nb-NO: <primary>endre størrelsen på en partisjon</primary>

en: <primary>shrink a partition</primary>
nb-NO: <primary>krympe en partisjon</primary>

en: To install Debian alongside an existing operating system (Windows or other), you must have some available hard drive space that is not being used by the other system in order to be able to create the partitions dedicated to Debian. In most cases, this means shrinking a Windows partition and reusing the freed space.
nb-NO: For å installere Debian sammen med et eksisterende operativsystem (Windows eller andre), må du ha noe ledig harddiskplass, som ikke blir brukt av det andre systemet, for å kunne opprette partisjoner dedikert til Debian. I de fleste tilfeller betyr dette å krympe en Windows-partisjon og gjenbruke den frigjorte plassen.

en: The Debian installer allows this operation when using the manual mode for partitioning. You only need to choose the Windows partition and enter its new size (this works the same with both unencrypted FAT and NTFS partitions).
nb-NO: Debian-installeren tillater denne operasjonen når du bruker manuell partisjoneringsmodus. Du trenger bare å velge Windows-partisjonen, og legge inn den nye størrelsen (dette fungerer på samme måte med både ukryptert FAT- og NTFS-partisjoner).

en: If Windows is using BitLocker-encrypted partitions, the steps to resize them requires to use the BitLocker Management together with the Windows Disk Management tool.
nb-NO: Hvis Windows bruker BitLocker-krypterte partisjoner, krever skrittene for å endre størrelsen på dem, å bruke BitLocker Management sammen med Windows Disk Management-verktøyet.

en: The first screen displays the available disks, their partitions, and any possible free space that has not yet been partitioned. You can select each displayed element; pressing the <keycap>Enter</keycap> key then gives a list of possible actions.
nb-NO: Den første skjermen viser de tilgjengelige diskene, partisjonene deres, og eventuell ledig plass som ennå ikke er partisjonert. Du kan velge hvert viste element; trykk på <keycap>Enter</keycap>-tasten gir listen med hva som kan gjøres.

en: You can erase all partitions on a disk by selecting it.
nb-NO: Du kan slette alle partisjoner på en disk ved å merke den.

en: When selecting free space on a disk, you can manually create a new partition. You can also do this with guided partitioning, which is an interesting solution for a disk that already contains another operating system, but which you may wish to partition for Linux in a standard manner. See <xref linkend="sect.install-autopartman-mode" /> for more details on guided partitioning.
nb-NO: Når du velger ledig plass på en disk, kan du manuelt opprette en ny partisjon. Du kan også gjøre dette med veiledet partisjonering, som er en interessant løsning for en disk som allerede inneholder et annet operativsystem, men som du kanskje ønsker å partisjonere for Linux på vanlig måte. Se <xref linkend="sect.install-autopartman-mode" /> for flere detaljer om veiledet partisjonering.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Mount point
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Monteringspunkt

en: <primary>mount point</primary>
nb-NO: <primary>monteringspunkt</primary>

en: <primary>point, mount</primary>
nb-NO: <primary>punkt, montering</primary>

en: The mount point is the directory tree that will house the contents of the filesystem on the selected partition. Thus, a partition mounted at <filename>/home/</filename> is traditionally intended to contain user data.
nb-NO: Monteringspunktet er katalogtreet som skal huse innholdet i filsystemet i den valgte partisjonen. Således er en skillevegg montert ved at <filename>/hjem/</filename> tradisjonelt er ment til å inneholde brukerdata.

en: When this directory is named “<filename>/</filename>”, it is known as the <emphasis>root</emphasis> of the file tree, and therefore the root of the partition that will actually host the Debian system.
nb-NO: Når denne katalogen er kalt «<filename>/</filename>», er den kjent som filtreets <emphasis>rot</emphasis>, og derfor roten til partisjonen som faktisk vil huse Debian-systemet.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Virtual memory, swap
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Virtuelt minne, utvekslingsminne

en: <primary>virtual memory</primary>
nb-NO: <primary>virtuelt minne</primary>

en: <primary>partition</primary><secondary>swap partition</secondary>
nb-NO: <primary>partisjon</primary><secondary>swap-partisjon</secondary>

en: When choosing a partition, you can indicate the manner in which you are going to use it:
nb-NO: Når du velger en partisjon, kan du angi på hvilken måte du skal bruke den:

en: format it and include it in the file tree by choosing a mount point;
nb-NO: formatere den, og ta den med i filetreet ved å velge et monteringspunkt;

en: use it as a swap partition;
nb-NO: bruke den som en swap-partisjon;

en: make it into a “physical volume for encryption” (to protect the confidentiality of data on certain partitions, see below);
nb-NO: gjøre den til et «fysisk volum for kryptering» (for å beskytte datakonfidensialiteten på enkelte partisjoner, se nedenfor);

en: make it a “physical volume for LVM” (this concept is discussed in greater detail later in this chapter);
nb-NO: gjøre den til et «fysisk volum for LVM» (dette begrepet er diskutert i større detalj senere i dette kapitlet);

en: use it as a RAID device (see later in this chapter);
nb-NO: bruke den som en RAID-enhet (se senere i dette kapitlet);

en: you can also choose not to use it, and therefore leave it unchanged.
nb-NO: du kan også velge å ikke bruke den, og derfor la den være uendret.

en: Configuring Multidisk Devices (Software RAID)
nb-NO: Oppsett av flerdisk-enheter (Programvare RAID)

en: <primary>RAID</primary><secondary>Software RAID</secondary>
nb-NO: <primary>RAID</primary><secondary>Programvare-RAID</secondary>

en: <primary>Software RAID</primary>
nb-NO: <primary>Programvare RAID</primary>

en: <primary>device</primary><secondary>multi-disk device</secondary>
nb-NO: <primary>enhet</primary><secondary>multidisk-enhet</secondary>

en: We will only describe level 1 RAID, which is the simplest to implement. The first step involves creating two partitions of identical size located on two different hard drives, and to label them “physical volume for RAID”.
nb-NO: Vil vi bare beskrive nivå 1 RAID, som er den enkleste å gjennomføre. Det første trinnet innebærer å lage to partisjoner med identisk størrelse, lagt til to forskjellige harddisker, og for å merke dem «fysisk volum for RAID».

en: You must then choose “Configure software RAID” in the partitioning tool to combine these two partitions into a new virtual disk and select “Create MD device” in the configuration screen. You then need to answer a series of questions about this new device. The first question asks about the RAID level to use, which in our case will be “RAID1”. The second question asks about the number of active devices — two in our case, which is the number of partitions that need to be included in this MD device. The third question is about the number of spare devices — 0; we have not planned any additional disk to take over for a possible defective disk. The last question requires you to choose the partitions for the RAID device — these would be the two that we have set aside for this purpose (make sure you only select the partitions that explicitly mention “raid”).
nb-NO: Du må da velge «Sett opp programvare RAID» i partisjoneringsverktøyet for å kombinere disse to partisjonene til en ny virtuell disk og velg «Lag MD-enhet» i oppsettsskjermen. Deretter må du svare på en rekke spørsmål om denne nye enheten. Det første spørsmålet spør om RAID-nivået som skal brukes, som i vårt tilfelle vil være «RAID1». Det andre spørsmålet er om antall aktive enheter - to i vårt tilfelle, som er antall partisjoner som inkluderes i denne MD-enheten. Det tredje spørsmålet er om antall ekstra enheter - 0; vi har ikke planlagt noen ekstra disk til å ta over for en mulig defekt disk. Det siste spørsmålet krever at du velger partisjoner for RAID-enheten - disse vil være de to som vi har satt til side for dette formålet (sørg for at du bare velger partisjonene som eksplisitt nevner «raid»).

en: Back to the main menu, a new virtual “RAID” disk appears. This disk is presented with a single partition which can not be deleted, but whose use we can choose (just like for any other partition).
nb-NO: Tilbake til hovedmenyen, vises en ny virtuell «RAID»-disk. Denne disken er presentert med en enkel partisjon som ikke kan slettes, men hvis bruk vi kan velge (akkurat som for alle andre partisjoner).

en: For further details on RAID functions, please refer to <xref linkend="sect.raid-soft" />.
nb-NO: For ytterligere informasjon om RAID funksjoner, vennligst referer til <xref linkend="sect.raid-soft" />.

en: Configuring the Logical Volume Manager (LVM)
nb-NO: Sett opp Logical Volume Manager (LVM)

en: <primary>Logical Volume Manager</primary><secondary>during installation</secondary>
nb-NO: <primary>Logical Volume Manager</primary><secondary>under installasjonen</secondary>

en: LVM allows you to create “virtual” partitions that span over several disks. The benefits are twofold: the size of the partitions are no longer limited by individual disks but by their cumulative volume, and you can resize existing partitions at any time, possibly after adding an additional disk when needed.
nb-NO: LVM lar deg lage «virtuelle» partisjoner som går over flere disker. Fordelene er todelt: Størrelsen på partisjonene er ikke lenger begrenset av individuelle disker, men av deres samlede volum, og du kan endre størrelsen på eksisterende partisjoner når som helst, muligens etter å ha lagt til en ekstra disk når det trengs.

en: LVM uses a particular terminology: a virtual partition is a “logical volume”, which is part of a “volume group”, or an association of several “physical volumes”. Each of these terms in fact corresponds to a “real” partition (or a software RAID device).
nb-NO: LVM bruker en bestemt terminologi: en virtuell partisjon er et «logisk volum», som er en del av en «volumgruppe», eller en sammenslutning av flere «fysiske volumer». Hver av disse begrepene tilsvarer faktisk en «ekte» partisjon (eller en programbasert RAID-enhet).

en: <primary>volume</primary><secondary>logical volume</secondary>
nb-NO: <primary>volum</primary><secondary>logisk volum</secondary>

en: <primary>volume</primary><secondary>physical volume</secondary>
nb-NO: <primary>volum</primary><secondary>fysisk volum</secondary>

en: <primary>group</primary><secondary>of volumes</secondary>
nb-NO: <primary>gruppe</primary><secondary>av volumer</secondary>

en: <primary>volume</primary><secondary>group</secondary>
nb-NO: <primary>volum</primary><secondary>guppe</secondary>

en: This technique works in a very simple way: each volume, whether physical or logical, is split into blocks of the same size, which are made to correspond by LVM. The addition of a new disk will cause the creation of a new physical volume, and these new blocks can be associated to any volume group. All of the partitions in the volume group that is thus expanded will have additional space into which they can extend.
nb-NO: Denne teknikken fungerer på en svært enkel måte: Hvert volum, enten fysisk eller logisk, er delt inn i blokker av samme størrelse, som er laget for å korrespondere med LVM. Å legge til en ny disk fører til etablering av et nytt fysisk volum, og disse nye blokkene kan knyttes til en volumgruppe. Alle partisjoner i volumgruppen som er utvidet slik, vil ha ekstra rom som de kan utvide seg i.

en: The partitioning tool configures LVM in several steps. First you must create on the existing disks the partitions that will be “physical volumes for LVM”. To activate LVM, you need to choose “Configure the Logical Volume Manager (LVM)”, then on the same configuration screen “Create a volume group”, to which you will associate the existing physical volumes. Finally, you can create logical volumes within this volume group. Note that the automatic partitioning system can perform all these steps automatically.
nb-NO: Partisjoneringsverktøyet setter opp LVM i flere trinn. På eksisterende disker må du først opprette partisjonene som vil bli «fysiske volumer for LVM». For å aktivere LVM, må du velge «Sett oppLogical Volume Manager (LVM)», så på den samme oppsettsskjermen «Lag en volumgruppe», som du vil knytte de eksisterende fysiske volumer til. Endelig kan du opprette logiske volumer innenfor denne volumgruppen. Legg merke til at den automatiske partisjoneringssystemet kan utføre alle disse trinnene automatisk.

en: In the partitioning menu, each physical volume will appear as a disk with a single partition which can not be deleted, but that you can use as desired.
nb-NO: I partisjoneringsmenyen, vil hvert fysisk volum vises som en disk med en enkelt partisjon som ikke kan slettes, men som du kan bruke som ønsket.

en: The usage of LVM is described in further detail in <xref linkend="sect.lvm" />.
nb-NO: Bruken av LVM beskrives nærmere i <xref linkend="sect.lvm" />.

en: Setting Up Encrypted Partitions
nb-NO: Oppsett av krypterte partisjoner

en: <primary>partition</primary><secondary>encrypted</secondary>
nb-NO: <primary>partisjon</primary><secondary>kryptert</secondary>

en: <primary>partition encryption</primary>
nb-NO: <primary>partisjon kryptering</primary>

en: <primary>confidentiality</primary><secondary>files</secondary>
nb-NO: <primary>konfidensielle</primary><secondary>filer</secondary>

en: <primary>file</primary><secondary>confidentiality</secondary>
nb-NO: <primary>fil</primary><secondary>konfidensiell</secondary>

en: To guarantee the confidentiality of your data, for instance in the event of the loss or theft of your computer or a hard drive, it is possible to encrypt the data on some partitions. This feature can be added underneath any filesystem, since, as for LVM, Linux (and more particularly the dm-crypt driver) uses the Device Mapper to create a virtual partition (whose content is protected) based on an underlying partition that will store the data in an encrypted form (thanks to LUKS, Linux Unified Key Setup, a standard format that enables the storage of encrypted data as well as meta-information that indicates the encryption algorithms used).
nb-NO: For å garantere konfidensialitet for dine data, for eksempel ved tap eller tyveri av datamaskinen eller en harddisk, er det mulig å kryptere dataene på enkelte partisjoner. Denne funksjonen kan legges under et hvilket som helst filsystem, ettersom, som for LVM, Linux (og mer spesielt dm-crypt driveren) bruker Device Mapper for å lage en virtuell partisjon (der innholdet er beskyttet) basert på en underliggende partisjon som lagrer data i kryptert form. (Takk til LUKS, Linux Unified Key Setup, et standardformat som muliggjør lagring av krypterte data samt meta-informasjon som indikerer krypteringsalgoritmer som brukes).

en: <emphasis>SECURITY</emphasis> Encrypted swap partition
nb-NO: <emphasis>SIKKERHET</emphasis> Kryptert swap-partisjon

en: When an encrypted partition is used, the encryption key is stored in memory (RAM). Since retrieving this key allows the decryption of the data, it is of utmost importance to avoid leaving a copy of this key that would be accessible to the possible thief of the computer or hard drive, or to a maintenance technician. This is, however, something that can easily occur with a laptop, since when hibernating the contents of RAM is stored on the swap partition. If this partition isn't encrypted, the thief may access the key and use it to decrypt the data from the encrypted partitions. This is why, when you use encrypted partitions, it is imperative to also encrypt the swap partition!
nb-NO: Når en kryptert partisjon blir brukt, blir krypteringsnøkkelen lagret i minnet (RAM). Siden henting av denne nøkkelen tillater dekryptering av data, er det av største betydning å unngå å legge igjen en kopi av denne nøkkelen, som da vil være tilgjengelig for den mulige tyven av datamaskinen eller av harddisken, eller for en vedlikeholdstekniker. Dette er, imidlertid, noe som lett kan skje med en laptop, for når den er i dvale, er innholdet i RAM lagret på swap-partisjonen. Er ikke denne partisjonen kryptert, kan tyven åpne nøkkelen, og bruke den til å dekryptere data fra de krypterte partisjonene. Dette er grunnen, når du bruker krypterte partisjoner, til at det er viktig også å kryptere swap-partisjon!

en: The Debian installer will warn the user if they try to make an encrypted partition while the swap partition isn't encrypted.
nb-NO: Debian-installeren vil advare brukeren om man prøver å lage en kryptert partisjon når swap-partisjonen ikke er kryptert.

en: To create an encrypted partition, you must first assign an available partition for this purpose. To do so, select a partition and indicate that it is to be used as a “physical volume for encryption”. After partitioning the disk containing the physical volume to be made, choose “Configure encrypted volumes”. The software will then propose to initialize the physical volume with random data (making the localization of the real data more difficult), and will ask you to enter an “encryption passphrase”, which you will have to enter every time you boot your computer in order to access the content of the encrypted partition. Once this step has been completed, and you have returned to the partitioning tool menu, a new partition will be available in an “encrypted volume”, which you can then configure just like any other partition. In most cases, this partition is used as a physical volume for LVM so as to protect several partitions (LVM logical volumes) with the same encryption key, including the swap partition (see sidebar <xref linkend="sidebar.encrypted-swap-partition" />).
nb-NO: For å opprette en kryptert partisjon, må du først tilordne en tilgjengelig partisjon for dette formålet. Du velger en partisjon, og indikerer at den er til å bli brukt som et «fysisk volum for kryptering». Etter å ha partisjonert disken som inneholder det fysiske volumet som skal lages, velg «sett opp krypterte volumer». Programvaren vil da foreslå å klargjøre det fysiske volumet med tilfeldige data (som gjør lokalisering av den virkelige data vanskeligere), og vil be deg om å oppgi en «krypteringspassfrase», som du skal bruke til å gå inn hver gang du starter datamaskinen for å få tilgang til innholdet i den kryptert partisjonen. Når dette trinnet er fullført, og du har returnert til partisjoneringsverktøymenyen, vil en ny partisjon være tilgjengelig i et «kryptert volum», som du deretter kan sette opp akkurat som alle andre partisjoner. I de fleste tilfeller brukes denne partisjonen som et fysisk volum for LVM, slik som å beskytte flere partisjoner (LVM logiske volumer) med samme krypteringsnøkkel, inkludert swap-partisjonen (se sidefelt <xref linkend="sidebar.encrypted-swap-partition" />).

en: Installing the Base System
nb-NO: Installere base-systemet

en: <primary>system</primary><secondary>base</secondary>
nb-NO: <primary>system</primary><secondary>grunnlag</secondary>

en: This step, which doesn't require any user interaction, installs the Debian “base system” packages. This includes the <command>dpkg</command> and <command>apt</command> tools, which manage Debian packages, as well as the utilities necessary to boot the system and start using it.
nb-NO: Dette trinnet, som ikke krever noen form for brukermedvirkning, installerer Debian «base-system»-pakker. Dette inkluderer <command>dpkg</command>, og <command>apt</command>-verktøy, som administrerer Debian-pakker, samt de verktøyene som trengs for å starte opp systemet, og begynne å bruke det.

en: Installation of the base system
nb-NO: Installasjon av base-systemet

en: Configuring the Package Manager (<command>apt</command>)
nb-NO: Sett opp pakkestyreren (<command>apt</command>)

en: <primary>configuration</primary><secondary>initial configuration of APT</secondary>
nb-NO: <primary>oppsett</primary><secondary>innledende oppsett av APT</secondary>

en: <primary>APT</primary><secondary>initial configuration</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>innledende oppsett</secondary>

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Debian CD-ROM in the drive
nb-NO: <emphasis>MERK</emphasis> Debian CD-ROM i spilleren

en: If the installer detects a Debian installation disk in the CD/DVD reader, it is not necessary to configure APT to go looking for packages on the network: APT is automatically configured to read packages from a removable media drive. If the disk is part of a set, the software will offer to “explore” other disks in order to reference all of the packages stored on them.
nb-NO: Hvis installasjonsprogrammet oppdager en Debian installasjonsdisk i CD/DVD-leseren, er det ikke nødvendig å sette opp APT til å lete etter pakker på nettverket: APT blir automatisk satt opp til å lese pakker fra et flyttbart lagringsmedium. Hvis disken er en del av et sett, vil programvaren tilby å «utforske» andre disker for å vise alle pakkene som er lagret på dem.

en: Selecting a Debian mirror
nb-NO: Å velge et Debian speil

en: Finally, the program proposes to use an HTTP proxy. If there is no proxy, Internet access will be direct. If you type <literal>http://proxy.falcot.com:3128</literal>, APT will use the Falcot <foreignphrase>proxy/cache</foreignphrase>, a “Squid” program. You can find these settings by checking the configurations of a web browser on another machine connected to the same network.
nb-NO: Til slutt foreslår programmet å bruke en HTTP-mellomtjener. Hvis det ikke er noen mellomtjener, er Internett-tilgangen direkte. Hvis du skriver <literal>http://proxy.falcot.com:3128</literal>, vil APT bruke Falcot sin <foreignphrase>proxy/cache</foreignphrase>, et program ved navn «Squid». Du kan finne disse innstillingene ved å sjekke oppsett i en nettleser på en annen maskin koblet til det samme nettverket.

en: The files <filename>Packages.xz</filename> and <filename>Sources.xz</filename> are then automatically downloaded to update the list of packages recognized by APT.
nb-NO: Filene <filename>Packages.xz</filename> og <filename>Sources.xz</filename> blir automatisk lastet ned for å oppdatere listen over pakker som ATP gjenkjenner.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> HTTP proxy
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> HTTP-mellomtjener

en: <primary>proxy</primary>
nb-NO: <primary>mellomtjener</primary>

en: <primary>proxy cache</primary>
nb-NO: <primary>mellomtjener lager</primary>

en: <primary>cache, proxy</primary>
nb-NO: <primary>lager, mellomtjener</primary>

en: An HTTP proxy is a server that forwards an HTTP request for network users. It sometimes helps to speed up downloads by keeping a copy of files that have been transferred through it (we then speak of proxy/cache). In some cases, it is the only means of accessing an external web server; in such cases it is essential to answer the corresponding question during installation for the program to be able to download the Debian packages through it.
nb-NO: En HTTP-mellomtjener er en tjener som videresender en HTTP-forespørsel for nettverksbrukere. Det hjelper noen ganger for å få fart på nedlastinger å beholde en kopi av filene som er overført gjennom den (vi snakker da om mellomtjener/hurtiglager). I noen tilfeller er dette den eneste måten å få tilgang til en ekstern nettjener. I slike tilfeller er det svært viktig å svare på samsvarende spørsmål under installasjon, for at programmet skal kunne laste ned Debian-pakker gjennom den.

en: Squid is the name of the server software used by Falcot Corp to offer this service.
nb-NO: Squid er navnet på tjenerprogramvaren som brukes av Falcot Corp for å tilby denne tjenesten.

en: Debian Package Popularity Contest
nb-NO: Debians pakke-popularitetskonkurranse

en: <primary>package</primary><secondary>popularity</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>popularitet</secondary>

en: The Debian system contains a package called <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis>, whose purpose is to compile package usage statistics. Each week, this program collects information on the packages installed and those used recently, and anonymously sends this information to the Debian project servers. The project can then use this information to determine the relative importance of each package, which influences the priority that will be granted to them. In particular, the most “popular” packages will be included in the installation CD-ROM, which will facilitate their access for users who do not wish to download them or to purchase a complete set.
nb-NO: Debian-systemet har med en pakke kalt <emphasis role="pkg">popularity-contest</emphasis>, der formålet er å lage brukerstatistikk. Hver uke samler dette programmet informasjon om pakker som er installert og nylig brukt, og anonymt sendes denne informasjonen til Debian-prosjektets tjenere. Prosjektet kan deretter bruke denne informasjonen til å bestemme den relative betydningen av hver pakke, og det påvirker prioriteten de får. Spesielt blir de mest «populære» pakker inkludert i installasjons-CD-ROM-en, noe som vil lette tilgangen for brukere som ikke ønsker å laste dem ned, eller å kjøpe et komplett sett.

en: This package is only activated on demand, out of respect for the confidentiality of users' usage.
nb-NO: Denne pakken blir bare aktivert ved etterspørsel, av respekt for konfidensialiteten til brukernes bruk.

en: Selecting Packages for Installation
nb-NO: Å velge pakker for installasjon

en: This step can require a full set of installation media or an internet connection and a working mirror setup as described above.
nb-NO: Steget kan kreve at det fullstendige installasjonsmediet, eller en tilkobling til Internett og fungerende speiloppsett, som beskrevet ovenfor.

en: Some packages are also automatically installed according to the hardware detected (thanks to the program <command>discover-pkginstall</command> from the <emphasis role="pkg">discover</emphasis> package).
nb-NO: Noen pakker er også automatisk installert i henhold til den oppdagede maskinvaren (takket være programmet <command>discover-pkginstall</command> fra <emphasis role="pkg">discover</emphasis>-pakken).

en: Task choices
nb-NO: Oppgavevalg

en: Installing the GRUB Bootloader
nb-NO: Å installere GRUB oppstartslaster

en: The bootloader is the first program started by the BIOS. This program loads the Linux kernel into memory and then executes it. It often offers a menu that allows the user to choose the kernel to load and/or the operating system to boot.
nb-NO: Oppstartslasteren er det første programmet som BIOS starter. Dette programmet laster Linux-kjernen inn i minnet, og deretter iverksetter det. Det gir ofte en meny som lar brukeren velge kjernen som skal lastes opp og/eller det operativsystemet som skal starte.

en: <emphasis>BEWARE</emphasis> Bootloader and dual boot
nb-NO: <emphasis>PASS PÅ</emphasis> Oppstartslaster og dobbelt oppstart

en: This phase in the Debian installation process detects the operating systems that are already installed on the computer, and automatically adds corresponding entries in the boot menu, but not all installation programs do this.
nb-NO: Denne fasen i Debians installasjonsprosess oppdager operativsystemene som allerede er installert på datamaskinen, og automatisk legger til tilsvarende oppføringer i oppstartsmenyen, men ikke alle installasjonsprogrammer gjør dette.

en: In particular, if you install (or reinstall) Windows thereafter, the bootloader will be erased. Debian will still be on the hard drive, but will no longer be accessible from the boot menu (except for Windows 10, where it will still be accessible through the Windows recovery console). You would then have to boot the Debian installation system in <userinput>rescue</userinput> mode to set up a less exclusive bootloader. This operation is described in detail in the installation manual. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch08s06" />
nb-NO: Spesielt hvis du installerer (eller installer på nytt) Windows etterpå, vil oppstartslasteren bli slettet. Debian vil fortsatt være på harddisken, men vil ikke lenger være tilgjengelig fra oppstartsmenyen. Du må da starte Debian installasjonssystem i <userinput>rescue</userinput>-modus for å sette opp en mindre eksklusiv oppstartslaster. Denne operasjon er beskrevet i detalj i installasjonsmanualen. <ulink type="block" url="https://www.debian.org/releases/stable/amd64/ch08s06" />

en: By default, the menu proposed by GRUB contains all the installed Linux kernels, as well as any other operating systems that were detected. This is why you should accept the offer to install it in the Master Boot Record. Since keeping older kernel versions preserves the ability to boot the same system if the most recently installed kernel is defective or poorly adapted to the hardware, it often makes sense to keep a few older kernel versions installed.
nb-NO: Som standard, menyen som GRUB foreslår inneholder alle de installerte Linux-kjerner, samt eventuelle andre operativsystemer som ble oppdaget. Dette er grunnen til at du bør akseptere tilbudet om å installere den i Master Boot Record (Hovedpartisjonssektor). Siden den beholder eldre versjoner av kjernen, bevarer det evnen til å starte det samme systemet hvis den sist installerte kjernen er defekt eller dårlig tilpasset maskinvaren, er det ofte fornuftig å beholde et par eldre kjerneversjoner installert.

en: It is worth noting that GRUB is not a single bootloader, it is more like a collection of bootloaders suited for different cases. The numerous binary packages built out of the GRUB source package reflect that: <emphasis role="pkg">grub-efi-amd64</emphasis> is for 64-bit PC booting in UEFI mode, <emphasis role="pkg">grub-efi-ia32</emphasis> is for 32-bit PC booting in UEFI mode, <emphasis role="pkg">grub-pc</emphasis> is for PC booting in BIOS mode, <emphasis>grub-uboot</emphasis> for ARM computers, etc.
nb-NO: Det er verdt å merke seg at GRUB ikke er en enkelt oppstartslaster, det er mer som en samling av oppstartslastere egnet for ulike tilfeller. De mange binære pakkene som er bygget ut fra GRUB-kildepakken, gjenspeiler at: <emphasis role="pkg">grub-efi-amd64</emphasis> er for 64-biters PC-oppstart i UEFI-modus, <emphasis role="pkg">grub-efi-ia32</emphasis> er for 32-biters PC-oppstart i UEFI-modus, <emphasis role="pkg">grub-pc</emphasis> er for PC-oppstart i BIOS-modus, <emphasis>grub-uboot</emphasis> for ARM-datamaskiner, etc.

en: For more information on configuring GRUB, please refer to <xref linkend="sect.config-grub" />.
nb-NO: For mer informasjon om hvordan du setter opp GRUB, se gjerne <xref linkend="sect.config-grub" />.

en: <emphasis>CULTURE</emphasis> Secure Boot and the shim bootloader
nb-NO: <emphasis> KULTUR</emphasis> Sikker oppstart og shim-oppstarteren

en: <primary>bootloader</primary><secondary>intermediary</secondary><tertiary>shim</tertiary>
nb-NO: <primary>oppstartlaster</primary><secondary>mellomsteg</secondary><tertiary>shim</tertiary>

en: Down the stack, GRUB will do a similar check with the kernel, and then the kernel might also check signatures on modules that get loaded. The kernel might also forbid some operations that could alter the integrity of the system.
nb-NO: Nede i bunken vil GRUB gjøre en lignende sjekk med kjernen, og deretter kan kjernen også sjekke signaturer på moduler som lastes inn. Kjernen kan også forby noen operasjoner som kan endre integriteten til systemet.

en: Finishing the Installation and Rebooting
nb-NO: Avslutte Installasjonen og systemstart

en: The installation is now complete, the program invites you to remove the CD-ROM from the reader and to restart the computer.
nb-NO: Installasjonen er nå fullført, programmet ber deg om å ta ut CD-ROM fra leseren og om å starte datamaskinen på nytt.

en: After the First Boot
nb-NO: Etter den første oppstarten

en: If you activated the task “Debian desktop environment” without any explicit desktop choice (or with the “GNOME” choice), the computer will display the <command>gdm3</command> login manager.
nb-NO: Hvis du aktiverer oppgaven «Debian desktop environment» («Debian skrivebordsmiljø») uten et eksplisitt skrivebordsvalg (eller med «GNOME»-valget), vil datamaskinen vise <command>gdm3</command> login-behandler.

en: First boot
nb-NO: Første oppstart

en: The user that has already been created can then log in and begin working immediately.
nb-NO: Brukeren som allerede er opprettet, kan så logges inn, og starte å virke umiddelbart.

en: Installing Additional Software
nb-NO: Installere tilleggsprogramvare

en: The installed packages correspond to the profiles selected during installation, but not necessarily to the use that will actually be made of the machine. As such, you might want to use a package management tool to refine the selection of installed packages. The two most frequently used tools (which are installed if the “Debian desktop environment” profile was chosen) are <command>apt</command> (accessible from the command line) and <command>synaptic</command> (“Synaptic Package Manager” in the menus).
nb-NO: De installerte pakker svarer til de profiler som er valgt under installeringen, men ikke nødvendigvis til den bruk som maskinen faktisk er tiltenkt. I slike tilfeller kan det være lurt å bruke et pakkestyringsverktøy for å avgrense utvalget av installerte pakker. De to mest brukte verktøyene (som er installert hvis «Debian desktop environment»-profilen ble valgt) er <command>apt</command> (tilgjengelig fra kommandolinjen), og <command>synaptic</command> («Synaptic Package Manager» i menyene).

en: To facilitate the installation of coherent groups of programs, Debian creates “tasks” that are dedicated to specific uses (mail server, file server, etc.). You already had the opportunity to select them during installation, and you can access them again thanks to package management tools such as <command>aptitude</command> (the tasks are listed in a distinct section) and <command>synaptic</command> (through the menu <menuchoice> <guimenu>Edit</guimenu> <guimenuitem>Mark Packages by Task…</guimenuitem> </menuchoice>).
nb-NO: For å gjøre det mulig å installere en gruppe programmer som henger sammen lager Debian «oppgaver» som er satt av til bestemte formål (e-posttjener, filtjener, etc.). Du har allerede hatt muligheten til å velge dem under installasjonen, og du kan finne dem igjen ved hjelp av pakkestyringsverktøy som <command>aptitude</command> (oppgavene er listet i en egen seksjon), og <command>synaptic</command> (via menyen <menuchoice><guimenu>Rediger</guimenu> <guimenuitem>Merk pakker ved hjelp av oppgave...)</guimenuitem> </menuchoice>).

en: Aptitude is an interface to APT in full-screen text mode. It allows the user to browse the list of available packages according to various categories (installed or not-installed packages, by task, by section, etc.), and to view all of the information available on each of them (dependencies, conflicts, description, etc.). Each package can be marked “install” (to be installed, <keycap>+</keycap> key) or “remove” (to be removed, <keycap>-</keycap> key). All of these operations will be conducted simultaneously once you've confirmed them by pressing the <keycap>g</keycap> key (“g” for “go!”). If you have forgotten some programs, no worries; you will be able to run <command>aptitude</command> again once the initial installation has been completed.
nb-NO: Aptitude er et tekstbasert fullskjermgrensesnitt til APT. Det lar brukeren bla gjennom listen over tilgjengelige pakker etter ulike kategorier (installerte eller ikke installerte pakker, etter oppgave, etter seksjon, etc.), og lar en se all tilgjengelig informasjon om hver av dem (avhengigheter, konflikter, beskrivelse, etc.). Hver pakke kan merkes «installer» (som skal installeres, <keycap>+</keycap>-tasten) eller «fjern» (som skal fjernes, <keycap>-</keycap>- tasten). Alle disse operasjonene vil bli utført samtidig når du har bekreftet dem ved å trykke på <keycap>g</keycap>-tasten («g» for «gå i gang!»). Det er ingen grunn til bekymring hvis du har glemt noen programmer. Du kan kjøre <command>aptitude</command> på nytt så snart den første installasjonen er ferdig.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Debian thinks of speakers of non-English languages
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Debian tenker på de som ikke er engelskspråklige

en: Several tasks are dedicated to the localization of the system in other languages beyond English. They include translated documentation, dictionaries, and various other packages useful for speakers of different languages. The appropriate task is automatically selected if a non-English language was chosen during installation.
nb-NO: Flere oppgaver er øremerket til å legge systemet ut på andre språk enn engelsk. De omfatter oversatt dokumentasjon, ordbøker, og diverse andre pakker nyttig for dem som bruker ulike språk. Den riktige oppgaven velges automatisk hvis et ikke-engelsk språk ble valgt under installasjonen.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Package dependencies, conflicts
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Pakkeavhengigheter, konflikter

en: In the Debian packaging lingo, a “dependency” is another package necessary for the proper functioning of the package in question. Conversely, a “conflict” is a package that can not be installed side-by-side with another.
nb-NO: I Debian pakkesjargong er en «avhengighet» en annen pakke som er nødvendig for riktig funksjon av den pakken det gjelder. Motsatt, er en «konflikt» en pakke som ikke kan installeres side-ved-side med en annen.

en: These concepts are discussed in greater detail in <xref linkend="packaging-system" />.
nb-NO: Disse begrepene er diskutert mer i detalj i <xref linkend="packaging-system" />.

en: Upgrading the System
nb-NO: Å oppgradere systemet

en: A first <command>apt upgrade</command> (a command used to automatically update installed programs) is generally required, especially for possible security updates issued since the release of the latest Debian stable version. These updates may involve some additional questions through <command>debconf</command>, the standard Debian configuration tool. For further information on these updates conducted by <command>apt</command>, please refer to <xref linkend="sect.apt-upgrade" />.
nb-NO: En første <command>apt upgrade</command> (en kommando brukes til å automatisk oppdatere installerte programmer) er vanligvis nødvendig, spesielt for mulige sikkerhetsoppdateringer utstedt etter utgivelsen av den nyeste Debian stabile versjonen. Disse oppdateringene kan innebære noen flere spørsmål via <command>debconf</command>, Debians standard oppsettsverktøy. For videre informasjon om disse oppdateringen utført av <command>apt</command>, besøk gjerne <xref linkend="sect.apt-upgrade" />.
