0 - en to nb-NO translation catalogue (346 entries)

en: Maintenance and Updates: The APT Tools
nb-NO: Vedlikehold og oppdateringer; APT-verktøyene

en: What makes Debian so popular with administrators is how easily software can be installed and how easily the whole system can be updated. This unique advantage is largely due to the <emphasis>APT</emphasis> program, which Falcot Corp administrators studied with enthusiasm.
nb-NO: Hva som gjør Debian så populært hos administratorer er hvor lett programvaren kan installeres, og hvor lett hele systemet kan oppgraderes. Denne unike fordelen er hovedsakelig på grunn av <emphasis>APT</emphasis>-programmet, som Falcot Corp administratorene studerte entusiastisk.

en: <acronym>APT</acronym> is the abbreviation for Advanced Packaging Tool. What makes this program “advanced” is its approach to packages. It doesn't simply evaluate them individually, but it considers them as a whole and produces the best possible combination of packages depending on what is available and compatible according to dependencies.
nb-NO: <acronym> APT</acronym> er forkortelsen for Advanced Packaging Tool. Hva som gjør dette programmet "avansert" er tilnærmingen til pakker. Det evaluerer dem ikke bare individuelt, men det vurderer dem som en helhet og fremskaffer best mulig kombinasjon av pakker avhengig av hva som er tilgjengelig og samvirkende basert på avhengigheter.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Package source and source package
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Pakkekilde og kildepakke

en: <primary>package</primary><secondary>source package</secondary><seealso><filename>.dsc</filename></seealso>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>kildepakke</secondary><seealso><filename>.dsc</filename></seealso>

en: <primary>package source</primary><seealso>repository</seealso>
nb-NO: <primary>pakkekilde</primary><seealso>pakkebrønn</seealso>

en: The word <emphasis>source</emphasis> can be ambiguous. A "source package" — a package containing the source code of a program — should not be confused with a "package source" — a repository (website, FTP server, CD-ROM, local directory, etc.) which contains packages.
nb-NO: Ordet <emphasis>kilde</emphasis> kan være uklart. En kildepakke — en pakke som inneholder kildekoden til et program —må ikke forveksles med en pakkekilde — en pakkebrønn (nettsted, FTP-tjener, CD-ROM, lokal katalog, etc.) som inneholder pakker.

en: APT needs to be given a “list of package sources (repositories)”: the file <filename>/etc/apt/sources.list</filename> will list the different repositories that publish Debian packages. APT will then import the list of packages published by each of these sources. This operation is achieved by downloading <filename>Packages.xz</filename> files or a variant such as <filename>Packages.gz</filename> or <filename>.bz2</filename> (using a different compression method) in case of a source of binary packages and by analyzing their contents. In case of a source of source packages, APT downloads <filename>Sources.xz</filename> files or a variant using a different compression method. When an old copy of these files is already present, APT can update it by only downloading the differences (see sidebar <xref linkend="sidebar.apt-pdiff" />).
nb-NO: APT må gis en «liste over pakkekilder (pakkebrønner)»: filen <filename>/etc/apt/sources.list</filename> lister opp de forskjellige kildebrønner som publiserer Debian-pakker. APT vil deretter importere listen over pakker publisert av hver av disse kildene. Denne operasjonen oppnås ved å laste ned <filename>Packages.xz</filename>-filer eller en variant som f.eks. <filename>Packages.gz</filename>, eller <filename>.bz2</filename> (ved hjelp av en annen sammenpakkingsmetode) i fall det er en kilde med binære pakker og ved å analysere innholdet. Når det gjelder kildepakker laster APT ned <filename>Sources.xz</filename>-filer eller en variant ved hjelp av en annen sammenpakkingsmetode. Når en gammel kopi av disse filene allerede ligger inne, kan APT oppdatere den ved kun å laste ned forskjellene (se sidefeltet <xref linkend="sidebar.apt-pdiff" />).

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> <command>gzip</command>, <command>bzip2</command>, <command>LZMA</command> and <command>XZ</command> Compression
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> <command>gzip</command>, <command>bzip2</command>, <command>LZMA</command> og <command>XZ</command> komprimering

en: A <filename>.gz</filename> extension refers to a file compressed with the <command>gzip</command> utility. <command>gzip</command> is the fast and efficient traditional Unix utility to compress files. Newer tools achieve better rates of compression but require more resources (computation time and memory) to compress and uncompress a file. Among them, and by order of appearance, there are <command>bzip2</command> (generating files with a <filename>.bz2</filename> extension), <command>lzma</command> (generating <filename>.lzma</filename> files) and <command>xz</command> (generating <filename>.xz</filename> files).
nb-NO: En <filename>.gz</filename>-utvidelse refererer til en fil komprimert med <command>gzip</command>-verktøyet. <command>gzip</command> er det raske og effektive, tradisjonelle Unix-verktøyet for å komprimere filer. Nyere verktøy oppnår bedre komprimeringshastigheter, men krever mer ressurser (beregning av tid og minne) for å komprimere og dekomprimere en fil. Blant dem, og rekkefølge etter fremtreden, er det <command>bzip2</command> (som genererer filer med en <filename>.bz2</filename>-utvidelse), <command>lzma</command> (genererer <filename>.lzma</filename>-filer) og <command>xz</command> (genererer <filename>.xz</filename>-filer).

en: Filling in the <filename>sources.list</filename> File
nb-NO: Innfylling av <filename>sources.list</filename>-filen

en: <primary>source</primary><secondary>of packages</secondary>
nb-NO: <primary>kildekode</primary><secondary>til pakker</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>source of</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>kildekode til</secondary>

en: Syntax
nb-NO: Syntaks

en: Example entry format in <filename>/etc/apt/sources.list</filename>
nb-NO: Eksempel på formatet til oppføring i <filename>/etc/apt/sources.list</filename>

en: deb url distribution component1 component2 component3 [..] componentX
    deb-src url distribution component1 component2 component3 [..] componentX
nb-NO: deb url distribusjon komponent1 komponent2 komponent3 [..] komponentX
    deb-src url distribusjon komponent1 komponent2 komponent3 [..] komponentX

en: The first field indicates the source type:
nb-NO: Det første feltet indikerer kildetype:

en: package source (repository) of binary packages
nb-NO: pakkekilde (pakkebrønn) med binære pakker

en: package source (repository) of source packages
nb-NO: pakkekilde (pakkebrønn) av kildepakker

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> The <literal>main</literal>, <literal>contrib</literal> and <literal>non-free</literal> archives
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Arkivene <literal>main</literal>, <literal>contrib</literal> og <literal>non-free</literal>

en: <primary>component</primary><secondary><literal>main</literal></secondary>
nb-NO: <primary>komponent</primary><secondary><literal>main</literal></secondary>

en: <primary><literal>main</literal>, component</primary>
nb-NO: <primary><literal>main</literal>, komponent</primary>

en: <primary>component</primary><secondary><literal>contrib</literal></secondary>
nb-NO: <primary>komponent</primary><secondary><literal>contrib</literal></secondary>

en: <primary><literal>contrib</literal>, component</primary>
nb-NO: <primary><literal>contrib</literal>, komponent</primary>

en: <primary>component</primary><secondary><literal>non-free</literal></secondary>
nb-NO: <primary>komponent</primary><secondary><literal>non-free</literal></secondary>

en: <primary>component (of a repository)</primary>
nb-NO: <primary>komponent (av en pakkebrønn)</primary>

en: The <literal>non-free</literal> component is different because it contains software which does not (entirely) conform to these principles but which can, nevertheless, be distributed without restrictions. This archive, which is not officially part of Debian, is a service for users who could need some of those programs and, nowadays, also require the firmware for their hardware. However, Debian always recommends giving priority to free software. The existence of this component represents a considerable problem for Richard M. Stallman and keeps the Free Software Foundation from recommending Debian to users.
nb-NO: <literal> ikke-fri</literal>-komponenten er forskjellig fordi den inneholder programvare som ikke (helt) overholder disse prinsippene, men som likevel kan distribueres uten restriksjoner. Dette arkivet, som ikke offisielt er en del av Debian, er en tjeneste for brukere som kan trenge noen av disse programmene, og krever i dag også fastvare for maskinvaren deres. Debian anbefaler imidlertid alltid å prioritere fri programvare. Eksistensen av denne komponenten representerer et betydelig problem for Richard M. Stallman og medfører at Free Software Foundation ikke anbefaler Debian til brukere.

en: <literal>Contrib</literal> (contributions) is a set of open source software which cannot function without some non-free elements — these elements can be software from the <literal>non-free</literal> section, or non-free files such as game ROMs, BIOS of consoles, etc. — or some elements, not available from the Debian <literal>main</literal> archive at all. The <literal>contrib</literal> component also includes free software whose compilation requires proprietary elements. This was initially the case for the OpenOffice.org office suite, which used to require a proprietary Java environment.
nb-NO: <literal> Contrib</literal> (bidrag) er et sett med fri programvare som ikke kan fungere uten noen ikke-frie elementer. Disse elementene kan være programvare fra <literal>ikke-fri</literal> delen, eller ikke-frie filer som spill-ROM, BIOS av konsoller, osv. — eller noen elementer, ikke tilgjengelig fra Debian <literal>main</literal>-arkivet i det hele tatt. <literal>contrib</literal>-komponenten inneholder også fri programvare der kompilering krever proprietære elementer. Dette var i utgangspunktet tilfelle for OpenOffice.org-kontorpakken, som pleide å kreve et proprietært Java-miljø.

en: If many package sources are referenced, it can be useful to split them in multiple files. Each part is then stored in <filename>/etc/apt/sources.list.d/<replaceable>filename</replaceable>.list</filename> (see sidebar <xref linkend="sidebar.directory.d" />).
nb-NO: Hvis det er vises til mange pakkekilder, kan det være nyttig å dele dem i flere filer. Hver del blir deretter lagret i <filename>/etc/apt/sources.list.d/<replaceable>filnavn</replaceable>.list</filename> (se sidefelt <xref linkend="sidebar.directory.d" />).

en: The <literal>cdrom</literal> entries describe the CD/DVD-ROMs you have. Contrary to other entries, a CD-ROM is not always available since it has to be inserted into the drive and since only one disc can be read at a time. For those reasons, these sources are managed in a slightly different way, and need to be added with the <command>apt-cdrom</command> program, usually executed with the <literal>add</literal> parameter. The latter will then request the disc to be inserted in the drive and will browse its contents looking for <filename>Packages</filename> files. It will use these files to update its database of available packages (this operation is usually done by the <command>apt update</command> command). From then on, APT can require the disc to be inserted if it needs one of its packages.
nb-NO: <literal>cdrom</literal>-innganger beskriver den CD/DVD-ROM du har. I motsetning til andre innganger, er en CD-ROM ikke alltid tilgjengelig fordi den må settes inn i stasjonen, og fordi bare én disk kan leses om gangen. Av disse grunnene brukes disse kildene på en litt annen måte, og <command>apt-cdrom</command>-programmet må legges til, vanligvis utløst med <literal>add</literal>-parameteret. Dette siste vil be om at disken settes inn i stasjonen, og vil bla gjennom innholdet på jakt etter <filename>pakke</filename>-filer. Det vil bruke disse filene til å oppdatere sin database med tilgjengelige pakker (denne operasjonen gjøres vanligvis ved <command>apt update</command>-kommandoen). Fra da av kan APT kreve at disken settes inn om det behov for en av pakkene derfra.

en: Repositories for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> Users
nb-NO: Pakkebrønnen for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> brukere

en: Here is a standard <filename>sources.list</filename> for a system running the <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> version of Debian:
nb-NO: Her er en standard <filename>sources.list</filename> for et system som kjører <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> versjonen av Debian:

en: <filename>/etc/apt/sources.list</filename> file for users of Debian Stable
nb-NO: <filename>/etc/apt/sources.list</filename>-fil for brukere av Debian Stable

en: Note that when the desired version of a package is available on several repositories, the first one listed in the <filename>sources.list</filename> file will be used. For this reason, non-official sources are usually added at the end of the file.
nb-NO: Merk at når den ønskede versjonen av en pakke er tilgjengelig fra flere kodelagre, vil den første oppførte <filename>sources.list</filename>-filen bli benyttet. Av denne grunn blir ikke-offentlige kilder vanligvis lagt til ved slutten av filen.

en: As a side note, most of what this section says about <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> applies equally well to <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> since the latter is just an older <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> that is maintained in parallel.
nb-NO: Som en sidekommmentar, det meste av hva denne seksjonen sier om <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> gjelder like meget <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>, ettersom den siste bare er en eldre <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> som er vedlikeholdt parallelt.

en: Security Updates
nb-NO: Sikkerhetsoppdateringer

en: <primary>updates</primary><secondary>security updates</secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary>sikkerhetsoppdateringer</secondary>

en: Debian takes security seriously. Known software vulnerabilities in Debian are tracked in the <ulink url="https://security-tracker.debian.org">Security Bug Tracker</ulink> and usually get fixed in a reasonable timeframe. The security updates are not hosted on the usual network of Debian mirrors but on <literal>security.debian.org</literal>, a small set of machines maintained by the <link linkend="dsa-team">Debian System Administrators</link>. This archive contains security updates prepared by the Debian Security Team and/or by package maintainers for the <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> and <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis> distribution.
nb-NO: Debian tar sikkerheten på alvor. Kjente programvaresårbarheter i Debian spores i <ulink url="https://security-tracker.debian.org">Security Bug Tracker</ulink> og blir vanligvis løst innen rimelig tid. Sikkerhetsoppdateringene ligger ikke på det vanlige nettverket av Debian-speil, men på <literal>security.debian.org</literal>, et lite sett med maskiner som vedlikeholdes av <link linkend="dsa-team">Debian System Administrators</link>. Dette arkivet inneholder sikkerhetsoppdateringer utarbeidet av Debian Security Team og/eller av pakkevedlikeholdere for <emphasis role="distribution">Stabil</emphasis> og <emphasis role="distribution">Oldstable</emphasis>-distribusjonen.

en: For serious issues, the security team issues a <literal>Debian Security Advisory</literal> (<acronym>DSA</acronym>) and announces it together with the security update on the <email>debian-security-announce@lists.debian.org</email> mailing list (<ulink url="https://lists.debian.org/debian-security-announce/">archive</ulink>).
nb-NO: Sikkerhetsteamet utsteder en <literal>Debian Security Advisory</literal> (<acronym>DSA</acronym>) og kunngjør den sammen med sikkerhetsoppdateringen på e-postlisten <email>debian-security-announce@lists.debian.org</email> (<ulink url="https://lists.debian.org/debian-security-announce/">arkiv</ulink>).

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-security-announce@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-security-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: Stable Updates
nb-NO: Stabile oppdateringer

en: <primary>stable updates</primary>
nb-NO: <primary>stabile oppdateringer</primary>

en: Stable updates are not security sensitive but are deemed important enough to be pushed to users before the next stable point release.
nb-NO: Stabile oppdateringer er ikke sikkerhetssensitive, men anses viktige nok til å leveres til brukere før neste stabile utgivelse.

en: This repository will typically contain fixes for critical and serious bugs which could not be fixed before release or which have been introduced by subsequent updates. Depending on the urgency, it can also contain updates for packages that have to evolve over time, like <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis>'s spam detection rules, <emphasis role="pkg">clamav</emphasis>'s virus database, the daylight-saving time rules of all timezones (<emphasis role="pkg">tzdata</emphasis>), the <acronym>ESR</acronym> version of Firefox (<emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis>) or cryptographic keyrings like <emphasis role="pkg">debian-archive-keyring</emphasis>.
nb-NO: Dette arkivet inneholder vanligvis reparasjoner for kritiske og alvorlige feil som ikke kunne løses før utgivelsen eller som har blitt introdusert av senere oppdateringer. Avhengig av om det haster, kan den også inneholde oppdateringer for pakker som må utvikle seg over tid, for eksempel <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis>s regler for søppelpostoppdagelse, <emphasis role="pkg">clamav</emphasis> sin virusdatabase, sommertidsreglene for alle tidssoner (<emphasis role="pkg">tzdata</emphasis>), <acronym>ESR</acronym>-versjonen av Firefox (<emphasis role="pkg">firefox-esr</emphasis>) eller nøkkelringer for kryptografi som f.eks. <emphasis role="pkg">debian-archive-keyring</emphasis>.

en: In practice, this repository is a subset of the <literal>proposed-updates</literal> repository, carefully selected by the <link linkend="srm-team">Stable Release Managers</link>. All updates are announced on the <email>debian-stable-announce@lists.debian.org</email> mailing list (<ulink url="https://lists.debian.org/debian-stable-announce/">archive</ulink>) and will be included in the next <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> point release anyway.
nb-NO: I praksis er dette arkivet et delsett av <literal>proposed updates</literal>-arkivet, nøye utvalgt av <link linkend="srm-team">Stabil Release Managers</link>. Alle oppdateringer er annonsert på e-postlisten <email>debian-stable-announce@lists.debian.org</email> (<ulink url="https://lists.debian.org/debian-stable-announce/">arkiv</ulink>) og vil bli inkludert i neste <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-punktutgivelse uansett.

en: <primary>mailing lists</primary><secondary><email>debian-stable-announce@lists.debian.org</email></secondary>
nb-NO: <primary>e-postlister</primary><secondary><email>debian-stable-announce@lists.debian.org</email></secondary>

en: Proposed Updates
nb-NO: Foreslåtte oppdateringer

en: <primary>updates</primary><secondary>proposed</secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary>foreslåtte</secondary>

en: <primary>updates</primary><secondary><literal>stable-proposed</literal></secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary><literal>foreslått til stable</literal></secondary>

en: <primary>updates</primary><secondary><literal>stable</literal>, proposed</secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary><literal>stable</literal>, foreslåtte</secondary>

en: Once published, the <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> distribution is only updated about once every 2 months. The <literal>proposed-updates</literal> repository is where the expected updates are prepared (under the supervision of the Stable Release Managers).
nb-NO: Etter utgivelsen blir <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-distribusjonen bare oppdatert en gang hver annen måned. <literal>proposed-updates</literal>-pakkebrønnen er der de forventede oppdateringer forberedes (under tilsyn av administratorene for «Stable»-utgivelsen).

en: The security and stable updates documented in the former sections are always included in this repository, but there is more too, because package maintainers also have the opportunity to fix important bugs that do not deserve an immediate release.
nb-NO: Sikkerheten og stabile oppdateringer som er dokumentert i de foregående avsnittene, er alltid med i denne pakkebrønnen, men det er mer også, fordi pakkens vedlikeholdere har også mulighet til å fikse viktige feil som ikke fortjener å bli gitt ut med en gang.

en: Stable Backports
nb-NO: Stabile tilbakeføringer

en: <primary>updates</primary><secondary>backports</secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary>backports</secondary>

en: <primary>updates</primary><secondary><literal>stable-backports</literal></secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary><literal>stable-backports</literal></secondary>

en: <primary>updates</primary><secondary><literal>stable</literal>, backports</secondary>
nb-NO: <primary>oppdateringer</primary><secondary><literal>stable</literal>, backports</secondary>

en: The <literal>stable-backports</literal> repository hosts “package backports”. The term refers to a package of some recent software which has been recompiled for an older distribution, generally for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>.
nb-NO: Pakkebrønnen <literal>stable-backports</literal> har «pakketilbakeføringer». Begrepet refererer til en pakke med noen nyere programmer som har blitt kompilert for en eldre distribusjon, vanligvis for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>.

en: When the distribution becomes a little dated, numerous software projects have released new versions that are not integrated into the current <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> suite, which is only modified to address the most critical problems, such as security issues. Since the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> and <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> suites can be more risky, package maintainers sometimes voluntarily offer recompilations of recent software applications for <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, which has the advantage to users and system administrators to limit potential instability to a small number of chosen packages. The page <ulink url="https://backports.debian.org" /> provides more information.
nb-NO: Når distribusjonen har vært litt i bruk, har mange programvareprosjekter gitt ut nye versjoner som ikke er integrert i den nåværende <emphasis role="distribution">Stabil</emphasis>-forpakningen, som bare endres for å løse de mest kritiske problemene, for eksempel sikkerhetsproblemer. Siden <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> og <emphasis role="distribution">Ustabil</emphasis>-arkiver kan være mer risikabelt, tilbyr pakkevedlikeholdere noen ganger frivillig rekompilasjoner av nyere programmer for <emphasis role="distribution">Stabil</emphasis>, som har fordelen for brukere og systemadministratorer i å begrense potensiell ustabilitet for et lite antall valgte pakker. Siden <ulink url="https://backports.debian.org" /> har mer info.

en: Backports from <literal>stable-backports</literal> are only created from packages available in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. This ensures that all installed backports will be upgradable to the corresponding stable version once the next stable release of Debian is available.
nb-NO: Tilbakeføringer fra <literal>stable-backports</literal> blir bare laget fra pakker som er tilgjengelig i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Det sikrer at alle installerte tilbakeføringer kan oppgraderes til den samsvarende stabile versjonen så snart den neste stabile utgivelsen av Debian er tilgjengelig.

en: Even though this repository provides newer versions of packages, <literal>APT</literal> will not install them unless you give explicit instructions to do so (or unless you have already done so with a former version of the given backport):
nb-NO: Selv om dette arkivet gir nyere versjoner av pakker, vil ikke <literal>APT</literal> installere dem med mindre du gir klare instruksjoner om å gjøre det (eller hvis du ikke allerede har gjort det med en tidligere versjon av den gitte tilbakeføringen):

en: Repositories for <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>/<emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> Users
nb-NO: Pakkebrønner for brukere av <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>/<emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>

en: Here is a standard <filename>sources.list</filename> for a system running the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> or <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> version of Debian:
nb-NO: Her er en standard <filename>sources.list</filename> for et system som kjører <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, eller <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-versjonen av Debian:

en: <filename>/etc/apt/sources.list</filename> file for users of Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>/<emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>
nb-NO: <filename>/etc/apt/sources.list</filename>-fil for brukere av Debian <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>/<emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Layout of security repositories
nb-NO: <emphasis>MERK</emphasis> Utlegg for sikkerhetspakkebrønnene

en: With this <filename>sources.list</filename> file APT will install packages from the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> suite. If that is not desired, use the <literal>APT::Default-Release</literal> setting (see <xref linkend="sect.apt-upgrade" />) to instruct APT to pick packages from another suite (most likely <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> in this case).
nb-NO: Med denne <filename>sources.list</filename> filen vil APT installere pakker fra <emphasis role="distribution">Ustabil</emphasis>-arkivet. Hvis det ikke er ønsket, bruk <literal>APT::Default-Release</literal>-settingen (sjekk <xref linkend="sect.apt-upgrade" />) for å instruere APT til å velge pakker fra et annet arkiv (mest sannsynlig <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> i dette tilfellet).

en: The inclusion of <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> is more debatable but it often gives access to some packages, which have been removed from the development versions. It also ensures that you get the latest updates for packages, which have not been modified since the last stable release.
nb-NO: Å ta med <emphasis role="distribution">Stabil</emphasis> er mer diskutabelt, men det gir ofte tilgang til pakker som har blitt fjernet i utviklingsversjoner. Det sikrer også at du får nyeste versjon av pakker som ikke har blitt endret siden den siste stabile utgaven.

en: The <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> Repository
nb-NO: Pakkebrønnen <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>

en: The archive of <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> packages is present on all Debian mirrors, and contains packages which are not in the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> version yet because of their substandard quality — they are often software development versions or pre-versions (alpha, beta, release candidate…). A package can also be sent there after undergoing subsequent changes which can generate problems. The maintainer then tries to uncover them with help from advanced users who can handle important issues. After this first stage, the package is moved into <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, where it reaches a much larger audience and where it will be tested in much more detail.
nb-NO: Arkivet med <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>-pakker er med i alle Debian-speil, og inneholder paker som ikke er med i <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-versjonen ennå, på grunn av at kvaliteten er dårligere. De er ofte utviklingsversjoner eller pre-versjoner (alpha, beta, utgivelseskandidater ...) av programmer. En pakke kan også bli sendt dit etter å ha fått endringer som kan skape problemer. Utvikleren prøver derfor å avdekke problemer med hjelp av avanserte brukere som kan håndtere alvorlige problemer. Etter dette første trinnet, blir pakken flyttet til <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, der den når et mye større publikum, og hvor den vil bli testet i mer detalj.

en: <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> is generally used by users who do not mind breaking their system and then repairing it. This distribution gives the possibility to import a package which a user wants to try or use as the need arises. That is exactly how Debian approaches it, since adding it in APT's <filename>sources.list</filename> file does not lead to the systematic use of its packages. The line to be added is:
nb-NO: <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> brukes vanligvis av dem som ikke har noe imot at systemet deres svikter, og deretter må reparere det. Denne distribusjonen gir mulighet til å importere en pakke som en bruker ønsker å prøve eller bruke om behovet oppstår. Det er akkurat Debians tilnærming, når det legges i APTs <filename>sources.list</filename>-fil fører det ikke til den systematiske bruken av akkurat disse pakkene. Linjen som må legges til er:

en: Using Alternate Mirrors
nb-NO: Å bruke alternative speil

en: <primary><literal>deb.debian.org</literal></primary><see>mirrors</see>
nb-NO: <primary><literal>deb.debian.org</literal></primary><see>speil</see>

en: <primary>mirrors</primary>
nb-NO: <primary>speil</primary>

en: <primary>mirror list</primary><seealso>mirrors</seealso>
nb-NO: <primary>speilliste</primary><seealso>speil</seealso>

en: <primary>list of mirrors</primary><seealso>mirrors</seealso>
nb-NO: <primary>liste med speil</primary><seealso>speil</seealso>

en: Picky users who are not satisfied with the performance of <literal>deb.debian.org</literal> can try to find a better mirror in the official mirror list: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/mirror/list" />
nb-NO: Kresne brukere som ikke er fornøyd med ytelsen til <literal>deb.debian.org</literal> kan prøve å finne et bedre speil i den offisielle speillisten: <ulink type="block" url="https://www.debian.org/mirror/list" />

en: But when you don't know which mirror is best for you, this list is of not much use. Fortunately for you, Debian maintains DNS entries of the form <literal>ftp.<replaceable>country-code</replaceable>.debian.org</literal> (e.g. <literal>ftp.us.debian.org</literal> for the USA, <literal>ftp.fr.debian.org</literal> for France, etc.) which are covering many countries and which are pointing to one (or more) of the best mirrors available within that country.
nb-NO: Om du ikke vet hvilket speil som er best for deg, er denne listen ikke mye bruk. Heldigvis for deg opprettholder Debian DNS-oppføringer av skjemaet <literal>ftp. <replaceable>landskode</replaceable>.debian.org</literal> (f.eks. <literal>ftp.us.debian.org</literal> for USA, <literal>ftp.fr.debian.org</literal> for Frankrike osv.) som dekker mange land og som peker på ett (eller flere) av de beste speilene som er tilgjengelige i det landet.

en: <primary><literal>httpredir.debian.org</literal></primary><see>mirrors</see>
nb-NO: <primary><literal>httpredir.debian.org</literal></primary><see>speil</see>

en: As an alternative to <literal>deb.debian.org</literal>, there used to be <literal>httpredir.debian.org</literal>. This service would identify a mirror close to you (among the list of official mirrors, using GeoIP mainly) and would redirect APT's requests to that mirror. This service has been deprecated due to reliability concerns and now <literal>httpredir.debian.org</literal> provides the same CDN-based service as <literal>deb.debian.org</literal>.
nb-NO: Et alternativ til <literal>deb.debian.org</literal>, pleide å være <literal>httpredir.debian.org</literal>. Denne tjenesten ville identifisere et speil nær deg (blant listen over offisielle speil, hovedsakelig ved hjelp av GeoIP) og ville omdirigere APT forespørsler til det speilet. Denne tjenesten har blitt avskrevet på grunn av pålitelighetsbekymringer, og nå <literal>httpredir.debian.org</literal> gir samme CDN-baserte tjeneste som <literal>deb.debian.org</literal>.

en: Non-Official Resources: <literal>mentors.debian.net</literal>
nb-NO: Uoffisielle ressurser: <literal>mentors.debian.net</literal>

en: There are numerous non-official sources of Debian packages set up by advanced users who have recompiled some software — Ubuntu made this popular with their Personal Package Archive (<acronym>PPA</acronym>) service — by programmers who make their creation available to all, and even by Debian developers who offer pre-versions of their package online.
nb-NO: Det er mange ikke-offisielle kilder til Debian-pakker lagt ut av avanserte brukere som har rekompilert noen programmer. Ubuntu gjorde dette populært med sin personlige Package Archive (<acronym>PPA</acronym>)-tjeneste, takket være programmerere som gjør det de har laget tilgjengelig for alle, og Debianutviklere som tilbyr testutgaver av sine pakker på nettet.

en: The <ulink url="https://mentors.debian.net"><literal>mentors.debian.net</literal></ulink> site is interesting (although it only provides source packages), since it gathers packages created by candidates to the status of official Debian developer or by volunteers who wish to create Debian packages without going through that process of integration. These packages are made available without any guarantee regarding their quality; make sure that you check their origin and integrity and then test them before you consider using them in production.
nb-NO: <ulink url="https://mentors.debian.net"><literal>mentors.debian.net</literal></ulink>-området er interessant (selv om det bare gir kildepakkene), fordi det samler pakker opprettet av kandidater til status som offisielle Debian-utviklere, eller av frivillige som ønsker å lage Debian-pakker uten å gå gjennom denne integreringsprosessen. Disse pakkene er gjort tilgjengelige uten kvalitetsgaranti. Sørg for at du sjekker opprinnelsen og integriteten deres, og test dem deretter ut før du vurderer å bruke dem i produksjonen.

en: <emphasis>COMMUNITY</emphasis> The <literal>debian.net</literal> sites
nb-NO: <emphasis>FELLESSKAP</emphasis> The <literal>debian.net</literal> sites

en: The <emphasis>debian.net</emphasis> domain is not an official resource of the Debian project. Each Debian developer may use that domain name for their own use. These websites can contain unofficial services (sometimes personal sites) hosted on a machine which does not belong to the project and set up by Debian developers, or even prototypes about to be moved on to <emphasis>debian.org</emphasis>. Two reasons can explain why some of these prototypes remain on <emphasis>debian.net</emphasis>: either no one has made the necessary effort to transform it into an official service (hosted on the <emphasis>debian.org</emphasis> domain, and with a certain guarantee of maintenance), or the service is too controversial to be officialized.
nb-NO: <emphasis>debian.net</emphasis>-domenet er ikke en offisiell ressurs i Debian-prosjektet. Hver Debian-utvikler kan bruke dette domenenavnet til eget bruk. Disse nettstedene kan inneholde uoffisielle tjenester (noen ganger personlige nettsteder) som ligger på en maskin som ikke hører til prosjektet, og er satt opp av Debians utviklere, eller til og med prototyper som er i ferd med å bli flyttet til <emphasis>debian.org</emphasis>. To grunner kan forklare hvorfor noen av disse prototypene forblir på <emphasis>debian.net</emphasis>: Fordi enten har ingen gjort det nødvendige arbeidet med å gjøre det til en offisiell tjeneste (lagret på <emphasis>debian.org</emphasis>-domenet, og med en viss garanti for vedlikehold), eller tjenesten er for kontroversiell til å bli gjort offisiell.

en: Installing a package means giving root rights to its creator, because they decide on the contents of the initialization scripts which are run under that identity. Official Debian packages are created by volunteers who have been co-opted and reviewed and who can seal their packages so that their origin and integrity can be checked.
nb-NO: Å installere en pakke betyr å gi rotrettigheter til den som har laget den, fordi de fastsetter innholdet i initialiseringsskriptet som kjøres under denne identiteten. Offisielle Debian-pakker er laget av frivillige som er valgt inn og vurdert, og kan forsegle sine pakker, slik at opprinnelsen og integriteten kan kontrolleres.

en: In general, be wary of a package whose origin you don't know and which isn't hosted on one of the official Debian servers: evaluate the degree to which you can trust the creator, and check the integrity of the package.
nb-NO: Generelt, vær skeptisk til en pakke med en opprinnelse du ikke kjenner, og som ikke ligger på en av de offisielle Debian-serverne; vurder i hvilken grad du kan stole på den som har laget den, og sjekk integriteten til pakken.

en: The Debian project frequently releases new stable versions of their distribution, rendering old releases eventually outdated and unsupported (see <xref linkend="sect.release-lifecycle" />). The repositories belonging to these releases are then removed from the official mirrors, but can still be accessed using the service at <ulink url="https://www.debian.org/distrib/archive.en"><literal>archive.debian.org</literal></ulink>. Note, that this service allows access to any of the old Debian releases, but does not provide the source package for every binary package offered.
nb-NO: Debian-prosjektet utgir ofte nye stabile versjoner av distribusjonene, noe som gjør gamle utgaver derav utdaterte og etterhvert ustøttede (sjekk <xref linkend="sect.release-lifecycle" />). Pakkebrønnene som tilhører disse utgavene blir deretter fjernet fra de offisielle speilene, men kan fremdeles nås ved bruk av <ulink url="https://www.debian.org/distrib/archive.en"><literal>archive.debian.org</literal></ulink>-tjenesten. Merk at denne tjenesten tillater tilgang til alle gamle Debian-utgivelser, men ikke tilbyr kildepakker for hver binærpakke som tilbys.

en: Caching Proxy for Debian Packages
nb-NO: Mellomlagringstjener for Debian-pakker

en: <primary>proxy cache</primary>
nb-NO: <primary>mellomtjener lager</primary>

en: <primary>cache, proxy</primary>
nb-NO: <primary>lager, mellomtjener</primary>

en: When an entire network of machines is configured to use the same remote server to download the same updated packages, any administrator knows that it would be beneficial to have an intermediate proxy acting as a network-local cache (see sidebar <xref linkend="sidebar.cache" />).
nb-NO: Når et helt nettverk av maskiner er satt opp til å bruke samme eksterne tjenermaskin for å laste ned de samme oppdaterte pakker, vet enhver administrator at det vil være fordelaktig å ha en mellomtjener som virker som et lokalt hurtiglager på nettverket (se sidefelt <xref linkend="sidebar.cache" />).

en: You can configure APT to use a "standard" proxy (see <xref linkend="sect.apt-config" /> for the APT side, and <xref linkend="sect.http-ftp-proxy" /> for the proxy side), but the Debian ecosystem offers better options to solve this problem. The dedicated software presented in this section are smarter than a plain proxy cache because they can rely on the specific structure of APT repositories (for instance they know when individual files are obsolete or not, and thus adjust the time during which they are kept).
nb-NO: Du kan sette opp APT til å bruke en «standard» mellomtjener (se <xref linkend="sect.apt-config" /> etter APT-siden, og <xref linkend="sect.http-ftp-proxy" /> etter mellomtjener-siden). Debian økosystem tilbyr imidlertid bedre alternativer for å løse dette problemet. Den egne programvaren som presenteres i dette avsnittet er smartere enn et vanlig mellomtjener hurtiglager fordi de kan stole på den spesifikke strukturen i APTs kodelagre (for eksempel at de vet når enkeltfiler er foreldet eller ikke, og dermed kan justere den tiden de skal beholdes).

en: <emphasis role="pkg">apt-cacher</emphasis> and <emphasis role="pkg">apt-cacher-ng</emphasis> work like usual proxy cache servers. APT's <filename>sources.list</filename> is left unchanged, but APT is configured to use them as proxy for outgoing requests.
nb-NO: <emphasis role="pkg">apt-cacher</emphasis> og <emphasis role="pkg">apt-cacher-ng</emphasis> virker som vanlige mellomlager hurtiglager-tjenere. APTs <filename>sources.list</filename> holdes uendret, mens APT settes opp til å bruke dem som mellomlager for utgående forespørsler.

en: <emphasis role="pkg">approx</emphasis>, on the other hand, acts like an HTTP server that “mirrors” any number of remote repositories in its top-level URLs. The mapping between those top-level directories and the remote URLs of the repositories is stored in <filename>/etc/approx/approx.conf</filename>:
nb-NO: <emphasis role="pkg">approx</emphasis>, på den andre siden, fungerer som en HTTP-tjener som «speiler» et ubegrenset antall eksterne kodelagre i sitt øverste nettadresse-nivå. Tilknytningen mellom disse toppnivå-nettlagrene og de eksterne nettadressene til kodelagrene er lagret i <filename>/etc/approx/approx.conf</filename>:

en: <emphasis role="pkg">approx</emphasis> runs by default on port 9999 via a systemd socket and requires the users to adjust their <filename>sources.list</filename> file to point to the approx server:
nb-NO: <emphasis role="pkg">approx</emphasis> kjører som standard på port 9999 via en systemkontakt, og krever at brukerne justerer sine <filename>sources.list</filename>-filer til å peke mot approx-tjeneren:

en: <command>aptitude</command>, <command>apt-get</command>, and <command>apt</command> Commands
nb-NO: <command>aptitude</command>, <command>apt-get</command>, og <command>apt</command>-kommandoer

en: <acronym>APT</acronym> is a vast project, whose original plans included a graphical interface. It is based on a library which contains the core application, and <command>apt-get</command> is the first front end — command-line based — which was developed within the project. <command>apt</command> is a second command-line based front end provided by APT which overcomes some design mistakes of <command>apt-get</command>.
nb-NO: <acronym>APT</acronym> er et stort prosjekt, der et grafisk grensesnitt inngår i de opprinnelige planene. Det er basert på et bibliotek med kjernen programmet (the core application), og <command>apt-get</command> er den første grenseflaten - kommandolinjebasert - som ble utviklet i prosjektet. <command>apt</command> er en andre kommandolinjebaserte grenseflate, levert fra APT, som overkommer noen designfeil i <command>apt-get</command>.

en: Numerous other graphical interfaces then appeared as external projects: <command>synaptic</command>, <command>aptitude</command> (which includes both a text mode interface and a graphical one — even if not complete yet), <command>wajig</command>, etc. The most recommended interface, <command>apt</command>, is the one that we will use in the examples given in this section. Note, however, that <command>apt-get</command> and <command>aptitude</command> have a very similar command line syntax. When there are major differences between these three commands, these will be detailed.
nb-NO: Tallrike andre grafiske grensesnitt dukket opp som eksterne prosjekter: <command>synaptic</command>, <command>aptitude</command> (som inkluderer både et tekstmodus grensesnitt og et grafisk - selv om det ikke er fullført ennå), <command>wajig</command>, etc. Det mest anbefalte grensesnittet, <command>apt</command>, er det vi vil bruke i eksemplene vi gir i denne seksjonen. Noter gjerne at <command>apt-get</command> og <command>aptitude</command> har en veldig lik kommandolinje-syntaks. Når det er store forskjeller mellom disse tre kommandoene, vil de bli gitt i detalj.

en: Initialization
nb-NO: Initialisering

en: <emphasis>TIP</emphasis> Incremental updates
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Trinnvise oppdateringer

en: However, it can sometimes be of interest to force the download of the entire <filename>Packages</filename> file, especially when the last upgrade is very old and when the mechanism of incremental differences would not contribute much. This can also be interesting when network access is very fast but when the processor of the machine to upgrade is rather slow, since the time saved on the download is more than lost when the computer calculates the new versions of these files (starting with the older versions and applying the downloaded differences). To do that, you can use the APT configuration parameter <literal>Acquire::PDiffs</literal> and set it to <literal>false</literal>.
nb-NO: Men det kan noen ganger være av interesse å tvinge nedlasting av hele <filename>Packages</filename>-filen, spesielt når den siste oppgraderingen er svært gammel, og når mekanismen med gradvis økende forskjeller ikke bidrar mye. Dette kan også være interessant når nettverkstilgang er veldig rask, men prosessoren på maskinen som skal oppgraderes er ganske treg, slik at tiden spart på nedlasting blir mer enn tapt når datamaskinen beregner de nye versjonene av disse filene (starter med de eldre versjonene og anvender de nedlastede forskjellene). For å gjøre det kan du bruke ATP oppsettsparameteret <literal>Acquire::PDiffs</literal>, og sette det til <literal>false</literal>.

en: The <literal>Acquire::*</literal> options also control other aspects of the download, and even the download methods. <literal>Acquire::Languages</literal> can limit or disable the download of <filename>Translation-<replaceable>language-code</replaceable></filename> files and save even more time. For a complete reference see <citerefentry><refentrytitle>apt.conf</refentrytitle><manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>.
nb-NO: <literal>Acquire::*</literal>-alternativene kontrollerer også andre aspekter ved nedlastingen, til og med nedlastingsmetodene. <literal>Acquire::Languages</literal> kan begrense eller deaktivere nedlastingen av <filename>Translation-<replaceable>language-code</replaceable></filename>-filer og spare enda mer tid. For en fullstendig referanse, se <citerefentry><refentrytitle>apt.conf</refentrytitle><manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>.

en: Installing and Removing
nb-NO: Installere og fjerne

en: <primary>package</primary><secondary>installation</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>installasjon</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>removal</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>fjerne</secondary>

en: <primary>installation</primary><secondary>package installation</secondary>
nb-NO: <primary>installasjon</primary><secondary>pakkeinstallasjon</secondary>

en: <primary>removal of a package</primary>
nb-NO: <primary>fjerning av en pakke</primary>

en: With APT, packages can be added or removed from the system, respectively with <command>apt install <replaceable>package</replaceable></command> and <command>apt remove <replaceable>package</replaceable></command>. In both cases, APT will automatically install the necessary dependencies or delete the packages which depend on the package that is being removed. The <command>apt purge <replaceable>package</replaceable></command> command involves a complete uninstallation by deleting the configuration files as well.
nb-NO: Med APTs, kan pakker legges til eller fjernes fra systemet, med henholdsvis <command>apt install <replaceable>package</replaceable></command> og <command>apt remove <replaceable>pakke</replaceable></command>. I begge tilfeller, vil APT automatisk installere de nødvendige avhengighetene eller slette pakker som er avhengig av pakken som blir fjernet. <command>apt purge <replaceable>pakke</replaceable></command>-pakken involverer en komplett avinstallering — ved å slette oppsettsfilene også.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Installing the same selection of packages several times
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Installere samme utvalg av pakker flere ganger

en: It can be useful to systematically install the same list of packages on several computers. This can be done quite easily.
nb-NO: Det kan være nyttig å automatisk installere den samme listen med pakker på flere datamaskiner. Dette kan gjøres ganske enkelt.

en: First, retrieve the list of packages installed on the computer which will serve as the “model” to copy.
nb-NO: Først, hent listen over pakker installert på datamaskinen som skal fungere som «modell» for kopiering.

en: The <filename>pkg-list</filename> file then contains the list of installed packages. Next, transfer the <filename>pkg-list</filename> file onto the computers you want to update and use the following commands:
nb-NO: <filename>pkg-list</filename>-filen inneholder nå listen med installerte pakker. Deretter overføres <filename>pkg-list</filename>-filen på datamaskinene du vil oppdatere, og bruker følgende kommandoer::

en: ## Update dpkg's database of known packages
    # <userinput>avail=`mktemp`</userinput>
    # <userinput>apt-cache dumpavail &gt; "$avail"</userinput>
    # <userinput>dpkg --merge-avail "$avail"</userinput>
    # <userinput>rm -f "$avail"</userinput>
    ## Update dpkg's selections
    # <userinput>dpkg --set-selections &lt; pkg-list</userinput>
    ## Ask apt-get to install the selected packages
    # <userinput>apt-get dselect-upgrade</userinput>
nb-NO: ## Oppdater databasen til dpkg over kjente pakker
    # <userinput>avail=`mktemp`</userinput>
    # <userinput>apt-cache dumpavail &gt; "$avail"</userinput>
    # <userinput>dpkg --merge-avail "$avail"</userinput>
    # <userinput>rm -f "$avail"</userinput>
    ## Oppdater utvalg i dpkg
    # <userinput>dpkg --set-selections &lt; pkg-list</userinput>
    ## Be apt-get om å installere de valgte pakkene
    # <userinput>apt-get dselect-upgrade</userinput>

en: The first commands record the list of available packages in the dpkg database. Then <command>dpkg --set-selections</command> restores the selection of packages that you wish to install, and the <command>apt-get</command> invocation executes the required operations! <command>aptitude</command> does not have this command.
nb-NO: De første kommandoene registrerer listen over tilgjengelige pakker i dpkg-databasen. Deretter gjenoppretter <command>dpkg --set-selections</command> valget av pakker du ønsker å installere, og <command>apt-get</command> kjører de nødvendige operasjonene! <command>aptitude</command> har ikke denne kommandoen.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Removing and installing at the same time
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Fjerne og installere samtidig

en: It is possible to ask <command>apt</command> (or <command>apt-get</command>, or <command>aptitude</command>) to install certain packages and remove others on the same command line by adding a suffix. With an <command>apt install</command> command, add “<literal>-</literal>” to the names of the packages you wish to remove. With an <command>apt remove</command> command, add “<literal>+</literal>” to the names of the packages you wish to install.
nb-NO: Det er mulig å spørre <command>apt</command> (eller <command>apt-get</command>, eller <command>aptitude</command>) til å installere enkelte pakker, og fjerne andre på samme kommandolinje ved å legge til et suffiks. Med en <command>apt install</command>-kommando, legg til «<literal>-</literal>» til navnene på de pakkene du ønsker å fjerne. Med en <command>apt remove</command>-kommando, legg «<literal>+</literal>» til navnene på de pakkene du vil installere.

en: The next example shows two different ways to install <replaceable>package1</replaceable> and to remove <replaceable>package2</replaceable>.
nb-NO: Det neste eksempelet viser to forskjellige måter å installere <replaceable>pakke1</replaceable> og for å fjerne <replaceable>pakke2</replaceable>.

en: # <userinput>apt remove <replaceable>package1</replaceable>+ <replaceable>package2</replaceable></userinput>
nb-NO: # <userinput>apt remove <replaceable>pakke1</replaceable>+ <replaceable>pakke2</replaceable></userinput>

en: This can also be used to exclude packages which would otherwise be installed, for example, due to an automatic installation of <literal>Recommends</literal>. In general, the dependency solver will use that information as a hint to look for alternative solutions.
nb-NO: Dette kan også brukes til å ekskludere pakker som ellers ville blitt installert, for eksempel på grunn av en automatisk installasjon av <literal>Recommends</literal>. Generelt vil avhengighetsløseren bruke denne informasjonen som et hint for å lete etter alternative løsninger.

en: <emphasis>TIP</emphasis> <command>apt --reinstall</command> and <command>aptitude reinstall</command>
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> <command>apt --reinstall</command> og <command>aptitude reinstall</command>

en: <primary>reinstallation</primary>
nb-NO: <primary>reinstallasjon</primary>

en: The system can sometimes be damaged after the removal or modification of files in a package. The easiest way to retrieve these files is to reinstall the affected package. Unfortunately, the packaging system finds that the latter is already installed and politely refuses to reinstall it; to avoid this, use the <literal>--reinstall</literal> option of the <command>apt</command> and <command>apt-get</command> commands. The following command reinstalls <emphasis role="pkg">postfix</emphasis> even if it is already present:
nb-NO: Systemet kan noen ganger bli skadet etter fjerning eller endring av filer i en pakke. Den enkleste måten å hente frem disse filene er å installere den berørte pakken. Dessverre finner pakkesystemet at sistnevnte allerede er installert, og høflig nekter å installere det på nytt; for å unngå dette, kan du bruke <literal>--reinstall</literal> muligheten av <command>apt</command> og <command>apt-get</command>-kommandoer. De følgende kommandoer reinstallerer <emphasis role="pkg">postfix</emphasis > selv om den allerede er tilstede:

en: The <command>aptitude</command> command line is slightly different, but achieves the same result with <command>aptitude reinstall postfix</command>.
nb-NO: <command>aptitude</command>-kommandolinjen er litt ulik, men oppnår det samme resultat med <command>aptitude reinstall postfix</command>.

en: The problem does not arise with <command>dpkg</command>, but the administrator rarely uses it directly.
nb-NO: Problemet oppstår ikke med <command>dpkg</command>, men administratoren bruker den sjelden direkte.

en: Be careful! Using <command>apt --reinstall</command> to restore packages modified during an attack will certainly not recover the system as it was. <xref linkend="sect.dealing-with-compromised-machine" /> details the necessary steps to take with a compromised system.
nb-NO: Vær forsiktig. Å bruke <command>apt --reinstall</command> for å gjenopprette pakker modifisert under et angrep, vil ganske sikkert ikke gjenopprette systemet slik det var. <xref linkend="sect.dealing-with-compromised-machine" /> gir detaljer om nødvendige steg som bør tas med et kompromittert system.

en: These commands will not restore the configuration files. But as you have learned in <xref linkend="sect.conffiles" /> (see also sidebar <xref linkend="sidebar.questions-conffiles-bis" />), you can use the following command to be asked to install the unmodified version and even restore any deleted configuration file as well.
nb-NO: Disse kommandoene vil ikke gjenopprette oppsettfilene. Men som du har lært i <xref linkend="sect.conffiles" /> (se også sidepanel <xref linkend="sidebar.questions-conffiles-bis" />), kan du bruke følgende kommando for å bli bedt om å installere den uendrede utgaven og til og med også gjenopprette alle slettede oppsettfiler.

en: Some packages don't ship the configuration file found in <filename>/etc</filename> with the package. Instead they create it during installation by either copying a skeleton or writing it by a script. The file <filename>/etc/inputrc</filename>, for example, is a copy of <filename>/usr/share/readline/inputrc</filename>. In such cases the commands shown above won't work.
nb-NO: Noen pakker sender ikke oppsettfilen som finnes i <filename>/etc</filename> med pakken. I stedet lager de den under installasjonen ved å kopiere et skjelett eller skrive det med et skript. Filen <filename>/etc/inputrc</filename>, for eksempel, er en kopi av <filename>/usr/share/readline/inputrc</filename>. I slike tilfeller vil kommandoene som vises ovenfor, ikke fungere.

en: <primary><command>apt</command></primary><secondary><literal>install</literal></secondary><tertiary><replaceable>package</replaceable>/<replaceable>distribution</replaceable></tertiary>
nb-NO: <primary><command>apt</command></primary><secondary><literal>install</literal></secondary><tertiary><replaceable>package</replaceable>/<replaceable>distribusjon</replaceable></tertiary>

en: <primary><command>apt-get</command></primary><secondary><literal>install</literal></secondary><tertiary><replaceable>package</replaceable>/<replaceable>distribution</replaceable></tertiary>
nb-NO: <primary><command>apt-get</command></primary><secondary><literal>install</literal></secondary><tertiary><replaceable>pakke</replaceable>/<replaceable>distribusjon</replaceable></tertiary>

en: If the file <filename>sources.list</filename> mentions several distributions, it is possible to give the version of the package to install. A specific version number can be requested with <command>apt install <replaceable>package</replaceable>=<replaceable>version</replaceable></command>, but indicating its distribution of origin (<emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> or <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>) — with <command>apt install <replaceable>package</replaceable>/<replaceable>distribution</replaceable></command> — is usually preferred. With this command, it is possible to go back to an older version of a package (if, for instance, you know that it works well), provided that it is still available in one of the sources referenced by the <filename>sources.list</filename> file. Otherwise the <literal>snapshot.debian.org</literal> archive can come to the rescue (see sidebar <xref linkend="sidebar.snapshot.debian.org" />).
nb-NO: Hvis filen <filename>sources.list</filename> nevner flere distibusjoner, er det mulig å gi den versjonen av pakken som skal installeres. Et spesifikt versjonsnummer kan hentes med <command>apt install <replaceable>pakke</replaceable>=<replaceable>versjon</replaceable></command>, men å indikere distribusjonens opprinnelse (<emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> eller <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>) - med <command>apt install <replaceable>pakke</replaceable>/<replaceable>distribusjon</replaceable></command> - er vanligvis foretrukket. Med denne kommandoen er det mulig å gå tilbake til en eldre versjon av en pakke (hvis for eksempel du vet at den fungerer godt), forutsatt at den er tilgjengelig i en av kildene referert til av <filename>sources.list</filename>-filen. Ellers kan <literal>snapshot.debian.org</literal>-arkivet komme til hjelp (se sidefelt <xref linkend="sidebar.snapshot.debian.org" />).

en: Installation of the <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> version of <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis>
nb-NO: Installasjon av <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-versjonen av <emphasis role="pkg">spamassassin</emphasis>

en: If the package to install has been made available to you under the form of a simple <filename>.deb</filename> file without any associated package repository, it is still possible to use APT to install it together with its dependencies (provided that the dependencies are available in the configured repositories) with a simple command: <command>apt install ./<replaceable>path-to-the-package.deb</replaceable></command>. The leading <literal>./</literal> is important to make it clear that we are referring to a filename and not to the name of a package available in one of the repositories.
nb-NO: Hvis pakken som skal installeres er gjort tilgjengelig for deg i form av en enkel <filename>.deb</filename>-fil uten tilhørende pakkekilde, er det fortsatt mulig å bruke APT til å installere den sammen med avhengighetene (forutsatt at avhengighetene er tilgjengelige i de oppsatte pakkekildene) med en enkel kommando: <command>apt install ./<replaceable>path-to-the-package.deb</replaceable></command>. Den ledende <literal>./</literal> er viktig for å gjøre det klart at vi refererer til et filnavn og ikke til navnet på en pakke som er tilgjengelig i en av pakkekildene.

en: <emphasis>GOING FURTHER</emphasis> The cache of <filename>.deb</filename> files
nb-NO: <emphasis>FOR VIDEREKOMMENDE</emphasis>Hurtiglageret med <filename>.deb</filename>-filer

en: APT keeps a copy of each downloaded <filename>.deb</filename> file in the directory <filename>/var/cache/apt/archives/</filename>. In case of frequent updates, this directory can quickly take a lot of disk space with several versions of each package; you should regularly sort through them. Two commands can be used: <command>apt-get clean</command> entirely empties the directory; <command>apt-get autoclean</command> only removes packages which can no longer be downloaded (because they have disappeared from the Debian mirror) and are therefore clearly useless (the configuration parameter <literal>APT::Clean-Installed</literal> can prevent the removal of <filename>.deb</filename> files that are currently installed).
nb-NO: APT tar vare på en kopi av hver nedlastede <filename>.deb</filename>-fil i mappen <filename>/var/cache/apt/archives/</filename>. Ved hyppige oppdateringer, kan denne mappen raskt ta mye diskplass med flere versjoner av hver pakke: Du bør regelmessig gå i gjennom dem. To kommandoer kan brukes: <command>apt-get clean</command> tømmer mappen helt; <command>apt-get autoclean</command> fjerner kun pakker som ikke lenger kan lastes ned (fordi de har forsvunnet fra Debian-speilet) og er derfor klart ubrukelig (oppsettsparameteret <literal>APT::Clean-Installed</literal> kan hindre fjerning av <filename>.deb</filename>-filer som nå er installert).

en: System Upgrade
nb-NO: Oppgradering av systemet

en: <primary>upgrade</primary><secondary>system upgrade</secondary>
nb-NO: <primary>oppgradere</primary><secondary>system oppgradere</secondary>

en: Regular upgrades are recommended, because they include the latest security updates. To upgrade, use <command>apt upgrade</command>, <command>apt-get upgrade</command> or <command>aptitude safe-upgrade</command> (of course after <command>apt update</command>). This command looks for installed packages which can be upgraded without removing any packages. In other words, the goal is to ensure the least intrusive upgrade possible. <command>apt-get</command> is slightly more demanding than <command>aptitude</command> or <command>apt</command> because it will refuse to install packages which were not installed beforehand.
nb-NO: Regelmessige oppgraderinger anbefales fordi de inneholder de nyeste sikkerhetsoppdateringene. For å oppgradere bruk <command>apt upgrade</command>, <command>apt-get upgrade</command>, eller <command>aptitude safe-upgrade</command> (selvfølgelig etter <command>apt update</command>). Denne kommandoen ser etter installerte pakker som kan oppgraderes uten at pakker fjernes. Med andre ord er målet å sikre den minst mulig påtrengende oppgraderingen. <command>apt-get</command> er litt mer krevende enn <command>aptitude</command>, eller <command>apt</command> fordi den vil avslå å installere pakker som ikke var installert på forhånd.

en: <command>apt</command> will generally select the most recent version number (except for packages from <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> and <emphasis role="distribution">stable-backports</emphasis>, which are ignored by default whatever their version number). If you specified <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> or <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> in your <filename>sources.list</filename>, <command>apt upgrade</command> will switch most of your <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> system to <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> or <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, which might not be what you intended.
nb-NO: <command>apt</command> vil vanligvis velge det seneste versjonsnummeret (unntatt for pakker fra <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> og <emphasis role="distribution">stable-backports</emphasis>, som ignoreres uansett versjonsnummer). Hvis du spesifiserer <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, eller <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> i din <filename>sources.list</filename>, vil <command>apt upgrade</command> skifte til det meste av ditt <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-system til <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> eller <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, som kanskje ikke var det du ville.

en: To tell <command>apt</command> to use a specific distribution when searching for upgraded packages, you need to use the <literal>-t</literal> or <literal>--target-release</literal> option, followed by the name of the distribution you want (for example, <command>apt -t stable upgrade</command>). To avoid specifying this option every time you use <command>apt</command>, you can add <literal>APT::Default-Release "stable";</literal> in the file <filename>/etc/apt/apt.conf.d/local</filename>.
nb-NO: For å be <command>apt</command> om å bruke en bestemt distribusjon når du søker etter oppgraderte pakker, må du bruke <literal>-t</literal> or <literal>--target-release</literal>-valget, etterfulgt av navnet på distribusjonen du ønsker (for eksempel: <command>apt -t stable upgrade</command>). For å slippe å spesifisere dette alternativet hver gang du bruker <command>apt</command>, kan du legge til <literal>APT::Default-Release "stable";</literal> i filen <filename>/etc/apt/apt.conf.d/local</filename>.

en: For more important upgrades, such as the change from one major Debian version to the next, you need to use <command>apt full-upgrade</command>. With this instruction, <command>apt</command> will complete the upgrade even if it has to remove some obsolete packages or install new dependencies. This is also the command used by users who work daily with the Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> release and follow its evolution day by day. It is so simple that it hardly needs explanation: APT's reputation is based on this great functionality.
nb-NO: For viktigere oppgraderinger, som for eksempel overgang fra en stor Debian versjon til den neste, må du bruke <command>apt full-upgrade</command>. Med denne instruksjonen vil <command>apt</command> fullføre oppgraderingen selv om den må fjerne noen utdaterte pakker, eller installere nye avhengigheter. Dette er også kommandoen som benyttes av brukere som jobber daglig med Debian <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-utgaven, og følger dens utvikling dag for dag. Det er så enkelt at det nesten ikke trenger forklaring: APTs omdømme er basert på denne store funksjonaliten.

en: Unlike <command>apt</command> and <command>aptitude</command>, <command>apt-get</command> doesn't know the <command>full-upgrade</command> command. Instead, you should use <command>apt-get dist-upgrade</command> (”distribution upgrade”), the historical and well-known command that <command>apt</command> and <command>aptitude</command> also accept for the convenience of users who got used to it.
nb-NO: Til forskjell fra <command>apt</command> og <command>aptitude</command>, kjenner ikke <command>apt-get</command> til <command>full-upgrade</command>-kommandoen. I stedet skal du bruke <command>apt-get dist-upgrade</command> («distribution upgrade»), den historiske og velkjente kommandoen <command>apt</command> og <command>aptitude</command> godtas også, til lettelse for de brukerne som ble vant med den.

en: The results of these operations are logged into <filename>/var/log/apt/history.log</filename> and <filename>/var/log/apt/term.log</filename>, whereas <command>dpkg</command> keeps its log in a file called <filename>/var/log/dpkg.log</filename>.
nb-NO: Resultatene av disse operasjonene er logget til <filename>/var/log/apt/history.log</filename> og <filename>/var/log/apt/term.log</filename>, mens <command>dpkg</command> beholder sin logg i en fil kalt <filename>/var/log/dpkg.log</filename>.

en: Configuration Options
nb-NO: Oppsettsvalg

en: <primary><filename>apt.conf</filename></primary>
nb-NO: <primary><filename>apt.conf/</filename></primary>

en: <primary>APT</primary><secondary>configuration</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>oppsett</secondary>

en: Besides the configuration elements already mentioned, it is possible to configure certain aspects of APT by adding directives in a file of the <filename>/etc/apt/apt.conf.d/</filename> directory or <filename>/etc/apt/apt.conf</filename> itself. Remember, for instance, that it is possible for APT to tell <command>dpkg</command> to ignore file conflict errors by specifying <literal>DPkg::options { "--force-overwrite"; }</literal>.
nb-NO: Foruten de oppsettselementene som allerede er nevnt, er det mulig å sette opp visse egenskaper ved APT ved å legge til direktiver i en fil i <filename>/etc/apt/apt.conf.d/</filename>-mappen eller <filename>/etc/apt/apt.conf</filename> itself. Husk for eksempel at det er mulig for APT å be <command>dpkg</command> om å ignorere filkonfliktfeil ved å spesifisere <literal>DPkg::options { "--force-overwrite"; }</literal>.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Directories ending in <filename>.d</filename>
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Kataloger som slutter på <filename>.d</filename>

en: Directories with a <filename>.d</filename> suffix are used more and more often. Each directory represents a configuration file which is split over multiple files. In this sense, all of the files in <filename>/etc/apt/apt.conf.d/</filename> are instructions for the configuration of APT. APT includes them in alphabetical order, so that the last ones can modify a configuration element defined in one of the first ones.
nb-NO: Mapper med et <filename>.d</filename>-suffiks blir brukt oftere og oftere. Hver mappe representerer en oppsettsfil som er fordelt over flere filer. I denne forstand er alle filene i <filename>/etc/apt/apt.conf.d/</filename> instruksjoner av APT-oppsett. APT inkluderer dem i alfabetisk rekkefølge, slik at de siste kan endre et oppsettselement definert i en av de første.

en: This structure brings some flexibility to the machine administrator and to the package maintainers. Indeed, the administrator can easily modify the configuration of the software by adding a ready-made file in the directory in question without having to change an existing file. Package maintainers use the same approach when they need to adapt the configuration of another software to ensure that it perfectly co-exists with theirs. The Debian policy explicitly forbids modifying configuration files of other packages — only users are allowed to do this. Remember that during a package upgrade, the user gets to choose the version of the configuration file that should be kept when a modification has been detected. Any external modification of the file would trigger that request, which would disturb the administrator, who is sure not to have changed anything.
nb-NO: Denne strukturen gir en viss fleksibilitet til maskinens administrator og til pakkens vedlikeholdere. Faktisk kan administratoren enkelt endre oppsettet av programvaren ved å legge til en ferdig fil i katalogen det gjelder uten å måtte endre en eksisterende fil. Pakkevedlikeholdere bruker samme tilnærming når de må tilpasse oppsettet av annen programvare for å sikre at den fullt ut virker sammen med deres. Debians politikk forbyr eksplisitt endring av oppsettsfiler fra andre pakker - bare brukere får lov til å gjøre dette. Husk at under en pakkeoppgradering, får brukeren velge den versjonen av oppsettsfilen som skal beholdes når en endring er påvist. Enhver ekstern endring av filen vil utløse den forespørselen, noe som ville forstyrre administratoren, som er sikker på å ikke ha endret noe.

en: Depending on the application, the <filename>.d</filename> directory is used directly or managed by an external script which will concatenate all the files to create the configuration file itself. It is important to execute the script after any change in that directory so that the most recent modifications are taken into account. In the same way, it is important not to work directly in the configuration file created automatically, since everything would be lost at the next execution of the script. The chosen method (<filename>.d</filename> directory used directly or a file generated from that directory) is usually dictated by implementation constraints, but in both cases the gains in terms of configuration flexibility more than make up for the small complications that they entail. The Exim 4 mail server is an example of the generated file method: it can be configured through several files (<filename>/etc/exim4/conf.d/*</filename>) which are concatenated into <filename>/var/lib/exim4/config.autogenerated</filename> by the <command>update-exim4.conf</command> command.
nb-NO: Avhengig av programmet, brukes <filename>.d</filename>-mappen direkte, eller styrt av et eksternt skript som vil koble sammen alle filene for å opprette selve oppsettsfilen. Det er viktig å kjøre skriptet etter alle endringer i denne katalogen, slik at de seneste endringene blir tatt hensyn til. På samme måte er det viktig å ikke arbeide direkte i oppsettsfilen som er opprettet automatisk, siden alt ville gå tapt ved neste kjøring av skriptet. Den valgte metoden (<filename>.d</filename>-mappen brukes direkte, eller en fil generert fra denne mappen) er vanligvis diktert av implementeringsbegrensninger, men i begge tilfeller kompenserer gevinstene i form av oppsettsfleksibilitet for de små komplikasjonene de medfører. Exim 4-posttjeneren er et eksempel på den genererte filmetoden: Den kan settes opp gjennom flere filer (<filename>/etc/exim4/conf.d/*</filename>) som er koblet sammen til <filename>/var/lib/exim4/config.autogenerated</filename> av <command>update-exim4.conf</command>-kommandoen.

en: Managing Package Priorities
nb-NO: Styring av pakkeprioriteter

en: <primary>package</primary><secondary>priority</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>prioritet</secondary>

en: <primary>priority</primary><secondary>package priority</secondary>
nb-NO: <primary>prioritet</primary><secondary>pakkeprioritet</secondary>

en: One of the most important aspects in the configuration of APT is the management of the priorities associated with each package source. For instance, you might want to extend one distribution with one or two newer packages from <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> or <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>. It is possible to assign a priority to each available package (the same package can have several priorities depending on its version or the distribution providing it). These priorities will influence APT's behavior: for each package, it will always select the version with the highest priority (except if this version is older than the installed one and if its priority is less than 1000).
nb-NO: En av de viktigste aspektene i oppsettet av APT er behandlingen av prioriteringene knyttet til hver pakkekilde. For eksempel kan du ønske å forlenge en fordeling med en eller to nyere pakker fra <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>, eller <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>. Det er mulig å tildele en prioritet til hver tilgjengelig pakke (samme pakke kan ha flere prioriteringer, avhengig av hvilken versjon eller distribusjon den kommer fra). Disse prioriteringene vil påvirke APTs oppførsel: For hver pakke vil det alltid velge versjonen med høyest prioritet (unntatt hvis denne versjonen er eldre enn den installerte, og hvis prioriteten er mindre enn 1000).

en: <primary><filename>preferences</filename></primary>
nb-NO: <primary><filename>preferanser</filename></primary>

en: <primary>APT</primary><secondary>preferences</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>preferanser</secondary>

en: APT defines several default priorities. Each installed package version has a priority of 100. A non-installed version has a priority of 500 by default, but it can jump to 990 if it is part of the target release (defined with the <literal>-t</literal> command-line option or the <literal>APT::Default-Release</literal> configuration directive).
nb-NO: APT definerer flere standard prioriteringer. Hver installert pakkeversjon har en prioritet på 100. En ikke-installert versjon har en prioritet på 500 som standard, men det kan hoppe til 990 hvis det er en del av målrettet utgivelse (definert med <literal>-t</literal> kommandolinjevalg, eller <literal>APT::Default-Release</literal> oppsettsdirektiv).

en: You can modify the priorities by adding entries in a file in <filename>/etc/apt/preferences.d/</filename> or the <filename>/etc/apt/preferences</filename> file with the names of the affected packages, their version, their origin and their new priority.
nb-NO: Du kan endre prioriteringer ved å legge til oppføringer i en fil i <filename>/etc/apt/preferences.d/</filename> eller i <filename>/etc/apt/preferences</filename>-filen med navnene på de berørte pakker, versjonen, opprinnelsen og den nye prioriteten deres.

en: In more concrete terms, a package whose priority is
nb-NO: I mer konkrete termer, en pakke hvis prioritet er

en: will never be installed,
nb-NO: vil aldri bli installert,

en: will only be installed if no other version of the package is already installed,
nb-NO: vil bare bli installert hvis ingen annen versjon av pakken allerede er installert,

en: will only be installed if there is no other newer version installed or available in another distribution,
nb-NO: vil bare bli installert hvis det ikke er noen annen nyere versjon installert eller tilgjengelig i en annen distribusjon,

en: will only be installed if there is no newer version installed or available in the target distribution,
nb-NO: vil bare bli installert hvis det ikke er installert noen nyere versjon eller er tilgjengelig i måldistribusjonen,

en: will be installed except if the installed version is newer,
nb-NO: installeres, bortsett fra hvis den installerte versjonen er nyere,

en: will always be installed, even if it forces APT to downgrade to an older version.
nb-NO: vil alltid bli installert, selv om det tvinger APT til å nedgradere til en eldre versjon.

en: <emphasis>SPECIFIC CASE</emphasis> Priority of <emphasis role="distribution">experimental</emphasis>
nb-NO: <emphasis>KONKRET SAK</emphasis> Prioritering av <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>

en: If you listed <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> in your <filename>sources.list</filename> file, the corresponding packages will almost never be installed because their default APT priority is 1. This is of course a specific case, designed to keep users from installing <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> packages by mistake. The packages can only be installed by typing <command>aptitude install <replaceable>package</replaceable>/experimental</command> — users typing this command can only be aware of the risks that they take. It is still possible (though <emphasis>not</emphasis> recommended) to treat packages of <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> like those of other distributions by giving them a priority of 500. This is done with a specific entry in <filename>/etc/apt/preferences</filename>:
nb-NO: Hvis du listet <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> i din <filename>sources.list</filename>-fil, vil de tilsvarende pakker nesten aldri bli installert fordi prioritert standard APT er 1. Dette er selvfølgelig et eget tilfelle, designet for å holde brukerne fra feilaktig å installere <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis>-pakker. Pakkene kan bare bli installert ved å skrive <command>aptitude install <replaceable>pakke</replaceable>/experimental</command> - Brukere som skriver denne kommandoen må bare være klar over risikoene de tar. Det er fremdeles mulig (selv om det <emphasis>ikke</emphasis> er anbefalt) å behandle pakker i <emphasis role="distribution">Experimental</emphasis> på samme måte som de i andre distribusjoner ved å gi dem en prioritering på 500. Dette gjøres med en egen oppføring i <filename>/etc/apt/preferences</filename>:

en: Let's suppose that you only want to use packages from the stable version of Debian. Those provided in other versions should not be installed except if explicitly requested. You could write the following entries in the <filename>/etc/apt/preferences</filename> file:
nb-NO: La oss anta at du bare vil bruke pakker fra den stabile versjonen av Debian. De som leveres i andre versjoner bør ikke installeres med mindre det eksplisitt blir bedt om det. Du kan skrive inn følgende i <filename>/etc/apt/preferences</filename>-filen:

en: <literal>a=stable</literal> defines the name of the selected distribution. <literal>o=Debian</literal> limits the scope to packages whose origin is “Debian”.
nb-NO: <literal>a=stable</literal> definerer navnet på den valgte distribusjonen. <literal>o=Debian</literal> begrenser utvalget til pakker som kommer fra «Debian».

en: The reference documentation for the files <filename>/etc/apt/preferences</filename> and <filename>/etc/apt/preferences.d/</filename> is available in the manual page <citerefentry><refentrytitle>apt_preferences</refentrytitle><manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>, which you can display with <command>man apt_preferences</command>.
nb-NO: Referansedokumentasjonen for filene <filename>/etc/apt/preferences</filename> og <filename>/etc/apt/preferences.d/</filename> er tilgjengelig på manualsiden <citerefentry><refentrytitle>apt_preferences</refentrytitle><manvolnum>5</manvolnum></citerefentry>, som du kan vise med <command>man apt_preferences</command>.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Comments in <filename>/etc/apt/preferences</filename>
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Kommentarer i <filename>/etc/apt/preferences</filename>

en: There is no official syntax to put comments in the <filename>/etc/apt/preferences</filename> file, but some textual descriptions can be provided by putting one or more “<literal>Explanation</literal>” fields at the start of each entry:
nb-NO: Det er ingen offisiell syntaks for å sette kommentarer i <filename>/etc/apt/preferences</filename>-filen, men enkelte tekstbeskrivelser kan ordnes ved å sette en eller flere «<literal>Explanation</literal>»-felter ved starten av hver oppføring:

en: Explanation: The package xserver-xorg-video-intel provided
    Explanation: in experimental can be used safely
    Package: xserver-xorg-video-intel
    Pin: release a=experimental
    Pin-Priority: 500
nb-NO: Explanation: Pakken xserver-xorg-video-intel tilgjengelig fra
    Explanation: experimental kan trygt brukes
    Package: xserver-xorg-video-intel
    Pin: release a=experimental
    Pin-Priority: 500

en: Working with Several Distributions
nb-NO: Å arbeide med flere distribusjoner

en: <command>apt</command> being such a marvelous tool, it is tempting to pick packages coming from other distributions. For example, after having installed a <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> system, you might want to try out a software package available in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> or <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> without diverging too much from the system's initial state.
nb-NO: Når <command>apt</command> er et så fantastisk verktøy, er det fristende å plukke pakker som kommer fra andre distribusjoner. For eksempel, etter å ha installert et <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>-system, ønsker du kanskje å prøve ut en programvarepakke som finnes i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, eller <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> uten å avvike for mye fra systemets opprinnelige tilstand.

en: Even if you will occasionally encounter problems while mixing packages from different distributions, <command>apt</command> manages such coexistence very well and limits risks very effectively. The best way to proceed is to list all distributions used in <filename>/etc/apt/sources.list</filename> (some people always put the three distributions, but remember that <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> is reserved for experienced users) and to define your reference distribution with the <literal>APT::Default-Release</literal> parameter (see <xref linkend="sect.apt-upgrade" />).
nb-NO: Selv om du noen ganger vil støte på problemer mens du mikser pakker fra forskjellige distribusjoner, håndterer <command>apt</command> slik sameksistens veldig godt, og begrenser risiko svært effektivt. Den beste måten for å fortsette er å liste opp alle distribusjoner som brukes i <filename>/etc/apt/sources.list</filename> (noen vil alltid sette inn de tre distribusjonene, men husk at <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> er reservert for erfarne brukere), og for å definere din referansedistribusjon med <literal>APT::Default-Release</literal>-parameter (se <xref linkend="sect.apt-upgrade" />).

en: Let's suppose that <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> is your reference distribution but that <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> and <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> are also listed in your <filename>sources.list</filename> file. In this case, you can use <command>apt install <replaceable>package</replaceable>/testing</command> to install a package from <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. If the installation fails due to some unsatisfiable dependencies, let it solve those dependencies within <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> by adding the <literal>-t testing</literal> parameter. The same obviously applies to <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.
nb-NO: La oss anta at <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> er din referansedistribusjon med at <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> og <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> også er listet i din <filename>sources.list</filename>-fil. I dette tilfellet kan du bruke <command>apt install <replaceable>pakke</replaceable>/testing</command> til å installere en pakke fra <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>. Hvis installasjonen mislykkes på grunn av noen ikke-tilfredsstilte avhengigheter, la den løse disse avhengighetene innenfor <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> ved å legge til <literal>-t testing</literal>-parameteret. Det samme gjelder selvsagt <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>.

en: Everything centers around the fact that APT only considers packages of higher or equal version than the installed one (assuming that <filename>/etc/apt/preferences</filename> has not been used to force priorities higher than 1000 for some packages).
nb-NO: Alt er basert på det faktum at APT bare vurderer pakker med høyere eller lik versjon enn den installerte (forutsatt at <filename>/etc/apt/preferences</filename> ikke har vært brukt til å tvinge prioriteter høyere enn 1000 for noen pakker).

en: Let's assume that you have installed version 1 of a first package from <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> and that version 2 and 3 are available respectively in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> and <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>. The installed version has a priority of 100 but the version available in <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> (the very same) has a priority of 990 (because it is part of the target release). Packages in <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> and <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> have a priority of 500 (the default priority of a non-installed version). The winner is thus version 1 with a priority of 990. The package “stays in <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>”.
nb-NO: La oss anta at du har installert versjon 1 av en første pakke fra <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, og at versjon 2 og 3 respektivt er tilgjengelig i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> og <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>. Den installerte versjonen har en prioritet på 100 mens versjonen som ligger i <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> (akkurat den samme) har en prioritet på 990 (fordi den er en del av målet utgivelse (target release)). Pakker i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis>, og <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> har en prioritet på 500 (standardprioriteten til en ikke-installert versjon). Vinneren er da versjon 1 med en prioritet på 990. Pakken «står i <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>».

en: Tracking Automatically Installed Packages
nb-NO: Å finne installerte pakker automatisk

en: One of the essential functionalities of <command>apt</command> is the tracking of packages installed only through dependencies. These packages are called “automatic”, and often include libraries.
nb-NO: En av de svært viktige funksjonene i <command>apt</command> er sporing av pakker som bare er installert ved avhengigheter. Disse pakkene kalles «automatiske», og inkluderer ofte biblioteker.

en: <primary>APT</primary><secondary>automatic removal</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>automatisk fjerning</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>automatic removal</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>automatisk fjerning</secondary>

en: With this information, when packages are removed, the package managers can compute a list of automatic packages that are no longer needed (because there is no “manually installed” packages depending on them). <command>apt-get autoremove</command> or <command>apt autoremove</command> will get rid of those packages. <command>aptitude</command> does not have this command because it removes them automatically as soon as they are identified. In all cases, the tools display a clear message listing the affected packages.
nb-NO: Med denne informasjonen, når pakker er fjernet, kan pakkebehandlerne lage en liste over automatiske pakker som ikke lenger trengs (fordi det ikke er noen «manuelt installerte» pakker som er avhengig av dem). <command>apt-get autoremove</command> eller <command>apt autoremove</command> vil kvitte seg med disse pakkene. <command>aptitude</command> har ikke denne kommandoen fordi den fjerner dem automatisk så snart de er identifisert. I alle tilfelle, verktøyene viser en klar melding som lister de berørte pakkene.

en: It is a good habit to mark as automatic any package that you don't need directly so that they are automatically removed when they aren't necessary anymore. <command>apt-mark auto <replaceable>package</replaceable></command> will mark the given package as automatic whereas <command>apt-mark manual <replaceable>package</replaceable></command> does the opposite. <command>aptitude markauto</command> and <command>aptitude unmarkauto</command> work in the same way although they offer more features for marking many packages at once (see <xref linkend="sect.aptitude" />). The console-based interactive interface of <command>aptitude</command> also makes it easy to review the “automatic flag” on many packages.
nb-NO: Det er en god vane å merke som automatisk, pakker som du ikke trenger direkte, slik at de fjernes automatisk når de ikke lenger er nødvendige. <command>apt-mark auto <replaceable>pakke</replaceable></command> vil merke en gitt pakke som automatisk, mens <command>apt-mark manual <replaceable>pakke</replaceable></command> gjør det motsatte. <command>aptitude markauto</command> og <command>aptitude unmarkauto</command> virker på samme måte selv om de tilbyr flere funksjoner for å merke mange pakker på en gang (se <xref linkend="sect.aptitude" />). Det konsollbaserte brukergrensesnittet til <command>aptitude</command> gjør det også enkelt å gå i gjennom «automatisk»-flagget hos mange pakker.

en: People might want to know why an automatically installed package is present on the system. To get this information from the command line, you can use <command>aptitude why <replaceable>package</replaceable></command> (<command>apt</command> and <command>apt-get</command> have no similar feature):
nb-NO: Folk vil kanskje vite hvorfor en automatisk installert pakke er til stede på systemet. For å få denne informasjonen fra kommandolinjen kan du bruke <command>aptitude why <replaceable>pakke</replaceable></command> (<command>apt</command> og <command>apt-get</command> har ingen tilsvarende funksjon):

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> <command>deborphan</command> and <command>debfoster</command>
nb-NO: <emphasis>ALTERNATIV</emphasis> <command>deborphan</command> og <command>debfoster</command>

en: In days where <command>apt</command>, <command>apt-get</command> and <command>aptitude</command> were not able to track automatic packages, there were two utilities producing lists of unnecessary packages: <command>deborphan</command> and <command>debfoster</command>. Both can still be useful.
nb-NO: På dager når <command>apt</command>, <command>apt-get</command> og <command>aptitude</command> ikke kunne spore automatiske pakker, var det to verktøy som produserte lister over unødvendige pakker: <command>deborphan</command> og <command>debfoster</command>. Begge kan fremdeles være nyttige.

en: <command>debfoster</command> has a more elaborate approach, very similar to APT's one: it maintains a list of packages that have been explicitly installed, and remembers what packages are really required between each invocation. If new packages appear on the system and if <command>debfoster</command> doesn't know them as required packages, they will be shown on the screen together with a list of their dependencies. The program then offers a choice: remove the package (possibly together with those that depend on it), mark it as explicitly required, or ignore it temporarily.
nb-NO: <command>debfoster</command> har en mer forseggjort tilnærming, svært lik APTs: Den opprettholder en liste med pakker som helt eksplisitt er installert, og husker hvilke pakker som er virkelig nødvendig mellom hvert kall. Hvis nye pakker vises på systemet, og hvis <command>debfoster</command> ikke kjenner dem som nødvendige pakker, vil de bli vist på skjermen sammen med en liste over avhengighetene sine. Programmet tilbyr deretter et valg: Fjern pakken (eventuelt sammen med dem som er avhengige av den), merk den som eksplisitt nødvendig, eller ignorer den midlertidig.

en: APT Patterns
nb-NO: APT-mønster

en: Patterns allow you to specify complex search queries to select the packages you want to install or show. They were first implemented for aptitude (see <xref linkend="sect.apt-frontends" />), but now APT can also make use of them.
nb-NO: Mønster lar deg angi komplekse søkespørringer for å velge pakker å installere eller vise. De fantes først i aptitude (sjekk <xref linkend="sect.apt-frontends" />), men nå gjør APT også bruk av dem.

en: For example, we can use <command>apt list ?automatic</command> to list all the packages automatically installed. To find packages automatically installed no longer depended upon by manually installed packages the pattern <command>?garbage</command> can be used.
nb-NO: For eksempel kan <command>apt list ?automatic</command> brukes for å liste opp alle pakker som er installert automatisk. For å finne pakker som er automatisk installert, men som man ikke lenger avhenger av for noen installerte pakker kan mønsteret <command>?garbage</command> brukes.

en: The <command>apt-cache</command> Command
nb-NO: Kommandoen <command>apt-cache</command>

en: <primary>APT</primary><secondary>package search</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>pakkesøk</secondary>

en: <primary>APT</primary><secondary>header display</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>vise overskrifter</secondary>

en: <primary>search of packages</primary>
nb-NO: <primary>søke etter pakker</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>search</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>søke</secondary>

en: The <command>apt-cache</command> command can display much of the information stored in APT's internal database. This information is a sort of cache since it is gathered from the different sources listed in the <filename>sources.list</filename> file. This happens during the <command>apt update</command> operation.
nb-NO: <command>apt-cache</command>-kommandoen kan vise mye av den informasjonen som er lagret i APTs interne database. Denne informasjonen er en slags buffer siden den er samlet inn fra ulike kilder oppført i<filename>sources.list</filename>-filen. Dette skjer under <command>apt update</command>-operasjonen.

en: <emphasis>VOCABULARY</emphasis> Cache
nb-NO: <emphasis>ORDFORRÅD</emphasis> Cache

en: A cache is a temporary storage system used to speed up frequent data access when the usual access method is expensive (performance-wise). This concept can be applied in numerous situations and at different scales, from the core of microprocessors up to high-end storage systems.
nb-NO: Et hurtiglager er en midlertidig lagringsplass som brukes til å øke hastigheten ved hyppig datatilgang når den vanlige tilgangsmetoden er dyr (ytelsesmessig). Dette konseptet kan brukes i en rekke situasjoner og i ulik skala, fra kjernen med mikroprosessorer opp til avanserte lagringssystemer.

en: On the other hand, it is mandatory to run <command>apt update</command> regularly to update the cache. Otherwise your package search results will always miss the latest updates distributed by the Debian mirrors.
nb-NO: På den annen side er det obligatorisk å kjøre <command>apt update</command> regelmessig for å oppdatere hurtigbufferen. Ellers vil pakkesøkeresultatene dine alltid gå glipp av de siste oppdateringene distribuert av Debian-speilene.

en: <emphasis>ALTERNATIVE</emphasis> <command>axi-cache</command>
nb-NO: <emphasis>ALTERNATIV</emphasis> <command>axi-cache</command>

en: <command>apt-cache search</command> is a very rudimentary tool, basically implementing <command>grep</command> on package's descriptions. It often returns too many results or none at all when you include too many keywords.
nb-NO: <command>apt-cache search</command> er et meget elementært verktøy, som egentlig implementerer <command>grep</command> til pakkens beskrivelser. Den returnerer ofte for mange resultater, eller ingen i det hele tatt når du har for mange søkeord.

en: <command>axi-cache search <replaceable>term</replaceable></command>, on the other hand, provides better results, sorted by relevancy. It uses the <emphasis>Xapian</emphasis> search engine and is part of the <emphasis role="pkg">apt-xapian-index</emphasis> package which indexes all package information (and more, like the <filename>.desktop</filename> files from all Debian packages). It knows about tags (see sidebar <xref linkend="sidebar.debtags" />) and returns results in a matter of milliseconds.
nb-NO: <command>axi-cache search <replaceable>begrep</replaceable></command>, på den annen side, gir bedre resultater, sortert etter relevans. Den bruker <emphasis>Xapian</emphasis> søkemotor og en del av <emphasis role="pkg">apt-xapian-index</emphasis>-pakken som indekserer all pakkeinformasjon (og mer, som <filename>.desktop</filename>-filer fra alle Debian pakkene). Den kjenner til tagger (se sidefelt <xref linkend="sidebar.debtags" />), og resultatene kommer på millisekunder.

en: One of the features which might come in handy more often is <command>apt-cache policy</command>, described in the following section.
nb-NO: Én av funksjonene som kan være nyttig ofte er <command>apt-cache policy</command>, beskrevet i følgende del.

en: <command>apt-cache policy</command> can also show the pinning priorities for all available versions and sources of a given package.
nb-NO: <command>apt-cache policy</command> kan også vise låseprioriteringer for alle tilgjengelige versjoner og kilder til en gitt pakke.

en: The <command>apt-file</command> Command
nb-NO: <command>apt-file</command>-kommandoen

en: <primary>APT</primary><secondary>file search</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>filsøk</secondary>

en: <primary>search of files</primary>
nb-NO: <primary>søk etter filer</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>search files</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>søk etter filer</secondary>

en: After the database has been updated, the command <command>apt-file search <replaceable>pattern</replaceable></command> will list all packages, which contain a filename or path containing the pattern.
nb-NO: Etter at databasen er oppdatert, vil kommandoen <command>apt-file search <replaceable>pattern</replaceable></command> vise alle pakker som inneholder et filnavn eller en bane som inneholder mønsteret.

en: The command <command>apt-file list <replaceable>package</replaceable></command> will list all files shipped with the package instead.
nb-NO: Kommandoen <command>apt-file list <replaceable>package</replaceable></command> vil vise alle filer som ble levert med pakken i stedet.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Listing a package contents and finding a file's package
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> List pakkeinnhold og finn pakken til en fil

en: Similar to <command>apt-file list</command> the command <command>dpkg -L <replaceable>package</replaceable></command> lists all files, but only for an installed package. To find the package, a local file belongs to, use <command>dpkg -S <replaceable>file</replaceable></command> (see <xref linkend="sect.dpkg-list" />). To list all local files not belonging to any installed package, you might want to take a look at the <emphasis role="pkg">cruft</emphasis> or the <emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis> package.
nb-NO: I likhet med <command>apt-file-listen</command> viser kommandoen <command>dpkg -L <replaceable>package</replaceable></command> alle filer, men bare for en installert pakke. For å finne pakken en lokal fil tilhører, bruk <command>dpkg -S <replaceable>file</replaceable></command> (se <xref linkend="sect.dpkg-list" />). For å liste alle lokale filer som ikke tilhører noen installert pakke, kan det være lurt å ta en titt på <emphasis role="pkg">cruft</emphasis> eller <emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis>-pakken.

en: Frontends: <command>aptitude</command>, <command>synaptic</command>
nb-NO: Brukergrensesnitt: <command>aptitude</command>, <command>synaptic</command>

en: <primary>APT</primary><secondary>interfaces</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>grensesnitt</secondary>

en: <primary>APT</primary><secondary>interfaces</secondary><tertiary><command>aptitude</command></tertiary><see><command>aptitude</command></see>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>grensesnitt</secondary><tertiary><command>aptitude</command></tertiary><see><command>aptitude</command></see>

en: <command>aptitude</command> is an interactive program that can be used in semi-graphical mode on the console. You can browse the list of installed and available packages, look up all the available information, and select packages to install or remove. The program is designed specifically to be used by administrators, so that its default behaviors are designed to be much more intelligent than <command>apt-get</command>'s, and its interface much easier to understand.
nb-NO: <command>aptitude</command> er et interaktivt program som kan brukes i semi-grafisk modus i konsollen. Du kan bla gjennom listen over installerte og tilgjengelige pakker, finne all tilgjengelig informasjon, og velge pakker til å installere eller fjerne. Programmet er spesielt utviklet for å brukes av administratorer, slik at standard atferd er designet til å være mye mer intelligent enn <command>apt-get</command>, og programmets grensesnittet mye lettere å forstå.

en: The <command>aptitude</command> package manager
nb-NO: Pakkebehandleren <command>aptitude</command>

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>basic usage</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>grunnleggende bruk</secondary>

en: When it starts, <command>aptitude</command> shows a list of packages sorted by state (installed, non-installed, or installed but not available on the mirrors — other sections display tasks, virtual packages, and new packages that appeared recently on mirrors). To facilitate thematic browsing, other views are available. In all cases, <command>aptitude</command> displays a list combining categories and packages on the screen. Categories are organized through a tree structure, whose branches can respectively be unfolded or closed with the <keycombo><keycap>Enter</keycap></keycombo>, <keycombo><keycap>[</keycap></keycombo> and <keycombo><keycap>]</keycap></keycombo> keys. <keycombo><keycap>+</keycap></keycombo> should be used to mark a package for installation, <keycombo><keycap>-</keycap></keycombo> to mark it for removal and <keycombo><keycap>_</keycap></keycombo> to purge it (note that these keys can also be used for categories, in which case the corresponding actions will be applied to all the packages of the category). <keycombo><keycap>u</keycap></keycombo> updates the lists of available packages and <keycombo action="simul"><keycap>Shift</keycap><keycap>u</keycap></keycombo> prepares a global system upgrade. <keycombo><keycap>g</keycap></keycombo> switches to a summary view of the requested changes (and typing <keycombo><keycap>g</keycap></keycombo> again will apply the changes), and <keycombo><keycap>q</keycap></keycombo> quits the current view. If you are in the initial view, this will effectively close <command>aptitude</command>.
nb-NO: Når den starter, viser <command>aptitude</command> en liste over pakker sortert etter tilstand (installert, ikke installert eller installert, men ikke tilgjengelig fra speil - andre avsnitt viser oppgaver, virtuelle pakker, og nye pakker som nylig er dukket opp i speil). For å lette tematisk surfing er andre visninger tilgjengelige. I alle tilfelle viser <command>aptitude</command> en liste som kombinerer kategorier og pakker på skjermen. Kategoriene er organisert gjennom en trestruktur, hvis grener kan henholdsvis foldes ut eller lukkes med tastene <keycombo><keycap>Enter</keycap></keycombo>, <keycombo><keycap>[</keycap></keycombo> og <keycombo><keycap>]</keycap></keycombo>. <keycombo><keycap>+</keycap></keycombo>-tasten brukes til å markere en pakke for installasjon, <keycombo><keycap>-</keycap></keycombo>-tasten for å merke for fjerning og <keycombo><keycap>_</keycap></keycombo> for å fjerne alle spor etter den (merk at disse tastene også kan brukes for kategorier, og i så fall vil tilsvarende handlinger bli brukt på alle pakkene av kategorien). <keycombo><keycap>u</keycap></keycombo> oppdaterer lista over tilgjengelige pakker og <keycombo action="simul"><keycap>Shift</keycap><keycap>u</keycap></keycombo> forbereder en fullstendig systemoppgradering. <keycombo><keycap>g</keycap></keycombo> bytter til et sammendrag av de nødvendige endringene (og trykke <keycombo><keycap>g</keycap></keycombo> på nytt vil aktivere endringene), og <keycombo><keycap>q</keycap></keycombo> avslutter den gjeldende visningen. Hvis du er i den første visningen, vil dette effektivt stenge <command>aptitude</command>.

en: <emphasis>DOCUMENTATION</emphasis> <command>aptitude</command>
nb-NO: <emphasis>DOKUMENTASJON</emphasis> <command>aptitude</command>

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>documentation</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>dokumentasjon</secondary>

en: This section does not cover the finer details of using <command>aptitude</command>. It rather focuses on giving you a survival kit to use it. But it is well documented and we advise you to use its complete manual available in the <emphasis role="pkg">aptitude-doc-en</emphasis> package (see <filename>/usr/share/doc/aptitude/html/en/index.html</filename>) or at <ulink url="https://www.debian.org/doc/manuals/aptitude/" />.
nb-NO: Denne delen dekker ikke de finere detaljene med å bruke <command>aptitude</command>. Den har heller fokus på å gi deg det du som bruker trenger for å klare deg. Men den er veldokumentert og vi anbefaler deg å gjøre bruk av den fyldige håndboken som ligger i pakken <emphasis role="pkg">aptitude-doc-en</emphasis> (se <filename>/usr/share/doc/aptitude/html/en/index.html</filename>) eller i <ulink url="https://www.debian.org/doc/manuals/aptitude/" />.

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>package search</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>pakkesøk</secondary>

en: To search for a package, you can type <keycombo><keycap>/</keycap></keycombo> followed by a search pattern. This pattern matches the name of the package, but can also be applied to the description (if preceded by <literal>~d</literal>), to the section (with <literal>~s</literal>) or to other characteristics detailed in the documentation. The same patterns can filter the list of displayed packages: type the <keycombo><keycap>l</keycap></keycombo> key (as in <foreignphrase>limit</foreignphrase>) and enter the pattern.
nb-NO: For å søke etter en pakke kan du skrive <keycombo><keycap>/</keycap></keycombo> etterfulgt av en søkestreng. Denne strengen stemmer med navnet på pakken, men kan også brukes til beskrivelsen (dersom den innledes med <literal>~d</literal>), til seksjonen (med <literal>~s</literal>), eller til andre karakteristika beskrevet i dokumentasjonen. De samme strengene kan filtrere listen over viste pakker: skriv <keycombo><keycap>l</keycap></keycombo>-nøkkelen (som i <foreignphrase>limit</foreignphrase>), og kjør strengen.

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>automatic flag</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>automatisk-markering</secondary>

en: <emphasis>TOOL</emphasis> Using <command>aptitude</command> on the command-line interface
nb-NO: <emphasis>VERKTØY</emphasis> Å bruke <command>aptitude</command> i brukergrensesnittet for kommandolinjer

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>command line</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>kommandolinje</secondary>

en: Most of <command>aptitude</command>'s features are accessible via the interactive interface as well as via command-lines. These command-lines will seem familiar to regular users of <command>apt-get</command> and <command>apt-cache</command>.
nb-NO: De fleste av <command>aptitude</command>s funksjoner er tilgjengelige via det interaktive brukergrensesnittet så vel som via kommandolinjer. Disse kommandolinjene er kjente for vanlige brukere av <command>apt-get</command> og <command>apt-cache</command>.

en: The advanced features of <command>aptitude</command> are also available on the command-line. You can use the same package search patterns as in the interactive version. For example, if you want to cleanup the list of “manually installed” packages, and if you know that none of the locally installed programs require any particular libraries or Perl modules, you can mark the corresponding packages as automatic with a single command:
nb-NO: De avanserte funksjonene i <command>aptitude</command> er også tilgjengelige på kommandolinjen. Du kan bruke de samme pakke-søkemønstre som i den interaktiv versjonen. For eksempel, hvis du ønsker å rydde opp listen over «manuelt installerte» pakker, og hvis du vet at ingen av de lokalt installerte programmer krever noen spesielle biblioteker eller Perl-moduler, kan du merke de tilsvarende pakker som automatiske med en enkelt kommando:

en: Here, you can clearly see the power of the search pattern system of <command>aptitude</command>, which enables the instant selection of all the packages in the <literal>libs</literal> and <literal>perl</literal> sections.
nb-NO: Her kan du tydelig se kraften i søkemønstersystemet til <command>aptitude</command>, som muliggjør det direkte valget av alle pakkene i <literal>libs</literal> og <literal>perl</literal>-seksjonene.

en: Beware, if some packages are marked as automatic and if no other package depends on them, they will be removed immediately (after a confirmation request).
nb-NO: Pass på, hvis noen pakker er merket som automatisk, og hvis ingen andre pakke er avhengig av dem, vil de bli fjernet umiddelbart (etter en bekreftelsesforespørsel).

en: Managing Recommendations, Suggestions and Tasks
nb-NO: Håndtere anbefalinger, forslag og oppgaver

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>tasks</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>oppgaver</secondary>

en: Another interesting feature of <command>aptitude</command> is the fact that it respects recommendations between packages while still giving users the choice not to install them on a case by case basis. For example, the <emphasis role="pkg">gnome</emphasis> package recommends <emphasis role="pkg">transmission-gtk</emphasis> (among others). When you select the former for installation, the latter will also be selected (and marked as automatic if not already installed on the system). Typing <keycombo><keycap>g</keycap></keycombo> will make it obvious: <emphasis role="pkg">transmission-gtk</emphasis> appears on the summary screen of pending actions in the list of packages installed automatically to satisfy dependencies. However, you can decide not to install it by deselecting it before confirming the operations.
nb-NO: Et annet interessant trekk ved <command>aptitude</command> er det faktum at det respekterer anbefalinger mellom pakker mens den gir brukerne valget om ikke å installere dem fra gang til gang. For eksempel anbefaler <emphasis role="pkg">gnome</emphasis>-pakken <emphasis role="pkg">transmission-gtk</emphasis> (blant andre). Når du velger den første for installasjon, vil den siste også velges (og markert som automatisk hvis den ikke allerede er installert på systemet). Å taste <keycombo><keycap>g</keycap></keycombo> vil gjøre det klart: <emphasis role="pkg">transmission-gtk</emphasis> vises på sammendragsskjermen for ventende handlinger i listen over automatisk installerte pakker som skal imøtekomme avhengigheter. Du kan imidlertid velge å ikke installere den ved å fjerne den før du bekrefter operasjonene.

en: Note that this recommendation tracking feature does not apply to upgrades. For instance, if a new version of <emphasis role="pkg">gnome</emphasis> recommends a package that it did not recommend formerly, the package won't be marked for installation. However, it will be listed on the upgrade screen so that the administrator can still select it for installation.
nb-NO: Merk at denne anbefalte sporingsfunksjonen ikke gjelder for oppgraderinger. For eksempel, hvis en ny versjon av <emphasis role="pkg">gnome</emphasis> anbefaler en pakke som den ikke anbefalte tidligere, vil pakken ikke merkes for installasjon. Imidlertid vil den bli oppført på oppgraderingsskjermen slik at administrator fortsatt kan velge å installere den.

en: Suggestions between packages are also taken into account, but in a manner adapted to their specific status. For example, since <emphasis role="pkg">gnome</emphasis> suggests <emphasis role="pkg">empathy</emphasis>, the latter will be displayed on the summary screen of pending actions (in the section of packages suggested by other packages). This way, it is visible and the administrator can decide whether to take the suggestion into account or not. Since it is only a suggestion and not a dependency or a recommendation, the package will not be selected automatically — its selection requires a manual intervention from the user (thus, the package will not be marked as automatic).
nb-NO: Forslag til valg mellom pakker blir også tatt hensyn til, men på en måte som er tilpasset deres bestemte status. For eksempel, siden <emphasis role="pkg">gnome</emphasis> foreslår <emphasis role="pkg">empaty</emphasis>, vil sistnevnte bli vist i oppsummeringsvinduet for ventende handlinger (i seksjonen for pakker foreslått av andre pakker). På denne måten blir det synlig, og administratoren kan velge å ta hensyn til forslaget eller ikke. Siden det bare er et forslag, og ikke en avhengighet eller en anbefaling, vil pakken ikke velges automatisk - dette valget krever en manuell inngripen fra brukeren (så pakken vil ikke bli merket som automatisk).

en: In the same spirit, remember that <command>aptitude</command> makes intelligent use of the concept of task. Since tasks are displayed as categories in the screens of packages lists, you can either select a full task for installation or removal, or browse the list of packages included in the task to select a smaller subset.
nb-NO: I samme retning, husk at <command>aptitude</command> bruker oppgavebegrepet intelligent. Siden oppgaver vises som kategorier på skjermene med pakkelister, kan du velge enten en hel oppgave for installasjon eller fjerning, eller bla gjennom listen med pakker som inngår i oppgaven, og velge en mindre undergruppe.

en: Better Solver Algorithms
nb-NO: Bedre løsningsalgoritmer

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>solver</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>løsningsfinner</secondary>

en: <emphasis>NOTE</emphasis> <command>aptitude</command>'s log
nb-NO: <emphasis>MERK</emphasis> <command>aptitude</command>s logg

en: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>log</secondary>
nb-NO: <primary><command>aptitude</command></primary><secondary>logg</secondary>

en: Like <command>dpkg</command>, <command>aptitude</command> keeps a trace of executed actions in its logfile (<filename>/var/log/aptitude</filename>). However, since both commands work at a very different level, you cannot find the same information in their respective logfiles. While <command>dpkg</command> logs all the operations executed on individual packages step by step, <command>aptitude</command> gives a broader view of high-level operations like a system-wide upgrade.
nb-NO: På samme måte som <command>dpkg</command>, beholder <command>aptitude</command> et spor med utførte handlinger i sin loggfil (<filename>/var/log/aptitude</filename>). Men siden begge kommandoene virker på et helt forskjellig nivå, kan du ikke finne den samme informasjonen i deres respektive loggfiler. Mens <command>dpkg</command> logger alle operasjoner som er utført på enkeltpakker trinnvis, holder <command>aptitude</command> øye med høy-nivå operasjoner som en systemomfattende oppgradering vil være.

en: <primary>APT</primary><secondary>interfaces</secondary><tertiary><command>synaptic</command></tertiary><see><command>synaptic</command></see>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>grensesnitt</secondary><tertiary><command>synaptic</command></tertiary><see><command>synaptic</command></see>

en: <command>synaptic</command> is a graphical package manager for Debian which features a clean and efficient graphical interface based on GTK+/GNOME. Its many ready-to-use filters give fast access to newly available packages, installed packages, upgradable packages, obsolete packages and so on. If you browse through these lists, you can select the operations to be done on the packages (install, upgrade, remove, purge); these operations are not performed immediately, but put into a task list. A single click on a button then validates the operations, and they are performed in one go.
nb-NO: <command>synaptic</command> er en grafisk pakkebehandler for Debian med et rent og effektivt grafisk grensesnitt basert på GTK +/GNOME. De mange klare til-bruk-filtrene gir rask tilgang til nettopp tilgjengelige pakker, installerte pakker, oppgraderbare pakker, avleggse pakker, og så videre. Hvis du blar gjennom disse listene, kan du velge operasjonene som skal gjøres med pakkene (installere, oppgradere, fjerne, tvinge). Disse operasjonene utføres ikke umiddelbart, men settes i en oppgaveliste. Et enkelt klikk på en knapp bekrefter det som skal gjøres, og de blir utført i én omgang.

en: <command>synaptic</command> package manager
nb-NO: pakkebehandleren <command>synaptic</command>

en: Checking Package Authenticity
nb-NO: Sjekking av pakkeautensitet

en: <primary>package</primary><secondary>authenticity check</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>autentisitetskontroll</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>seal</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>forsegling</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>signature</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>signatur</secondary>

en: <primary>signature</primary><secondary>package signature</secondary>
nb-NO: <primary>signatur</primary><secondary>pakke signatur</secondary>

en: <primary>authentication</primary><secondary>package authentication</secondary>
nb-NO: <primary>autentisering</primary><secondary>pakke autentisering</secondary>

en: <primary>APT</primary><secondary>archive authentification</secondary>
nb-NO: <primary>APT</primary><secondary>arkivautentisering</secondary>

en: Security is very important for Falcot Corp administrators. Accordingly, they need to ensure that they only install packages which are guaranteed to come from Debian with no tampering on the way. A computer cracker could try to add malicious code to an otherwise legitimate package. Such a package, if installed, could do anything the cracker designed it to do, including for instance disclosing passwords or confidential information. To circumvent this risk, Debian provides a tamper-proof seal to guarantee — at install time — that a package really comes from its official maintainer and hasn't been modified by a third party.
nb-NO: Sikkerheten er veldig viktig for Falcot Corps administratorer. Følgelig må de sørge for at de bare installerer pakker som er garantert å komme fra Debian uten å være tuklet med underveis. En som vil knekke en datamaskin (en cracker) kan prøve å legge ondsinnet kode til en ellers lovlig pakke. En slik pakke, hvis den er installert, kunne gjøre noe knekkeren utviklet det til å gjøre, inkludert for eksempel å avdekke passord eller konfidensiell informasjon. For å omgå denne risikoen gir Debian nye installasjoner en forsegling som det ikke kan kludres med, for å garantere at en pakke virkelig kommer fra dens offisielle vedlikeholder, og ikke er endret av en tredjepart.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> The future of <filename>Release</filename> and <filename>Release.gpg</filename>
nb-NO: <emphasis>NOTE</emphasis> Fremtiden til <filename>Release</filename> og <filename>Release.gpg</filename>

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> Adding trusted keys
nb-NO: <emphasis>I PRAKSIS</emphasis> Å legge til klarerte nøkler

en: <primary>trusted key</primary>
nb-NO: <primary>pålitelig nøkkel</primary>

en: <primary>key</primary><secondary>APT's authentication keys</secondary>
nb-NO: <primary>nøkkel</primary><secondary>APTs autentiseringsnøkler</secondary>

en: When a third-party package source is added to the <filename>sources.list</filename> file, APT needs to be told to trust the corresponding GPG authentication key (otherwise it will keep complaining that it can't ensure the authenticity of the packages coming from that repository). The first step is of course to get the public key. More often than not, the key will be provided as a small text file, which we will call <filename>key.asc</filename> in the following examples.
nb-NO: Når kilden til en tredjepartspakke legges til filen <filename>sources.list</filename>, så må APT bes om å stole på den tilhørende GPG-autoriseringsnøkkelen (ellers vil den klage på at den ikke kan bekrefte ektheten av pakkene som kommer fra dette pakkelageret). Det første trinnet er selvsagt å få tak i den offentlige nøkkelen. Som oftest vil nøkkelen gjøres tilgjengelig som en liten tekstfil, som vi vil kalle <filename>key.asc</filename> i eksemplene som følger.

en: While this is very common behavior, it also creates a possible issue. APT does not know which key belongs to which repository. If one of the keys in APT's keyring matches the signature of an archive, APT considers the archive as authenticated. Once a key has been added to the trusted keyring, a malicious attacker could actually provide its own "version" of a Debian mirror signed by the same key. It might therefor actually be better to put the key as <filename>*.gpg</filename> file into <filename>/usr/share/keyrings/</filename> and use the <literal>Signed-By</literal> field in <filename>sources.list</filename> for third party repositories as shown in the example below.
nb-NO: Selv om dette er veldig vanlig oppførsel, lager det også et potensielt problem. APT ved ikke hvilken nøkkel som tilhører hvilket bibliotek. Hvis en av nøklene i APT sin nøkkelring samsvarer med signaturen til arkivet, vil APT anse arkivet som bekreftet. Når en nøkkel har blitt lagt til i den tiltrodde nøkkelringen, kan en ondsinnet angriper faktisk tilby sin egen «versjon» av et Debian-speil signert med samme nøkkel. Derfor kan det faktisk være bedre å putte nøkkelen som en <filename>*.gpg</filename>-fil inn i <filename>/usr/share/keyrings/</filename> og bruke <literal>Signed-By</literal>-feltet i <filename>sources.list</filename> for tredjepartspakkebrønner (som vist i eksempelet nedenfor).

en: Beware that adding and using third party repositories always poses a security and stability risk!
nb-NO: Ha i minnet at det å legge til og bruke tredjepartspakkebrønner alltid medfører økt sikkerhet- og stabilitetsrisiko!

en: Note, that binary packages are usually not signed. The integrity of a package can only be confirmed by checking its hashsums against a trusted (and possibly signed) hashsum source.
nb-NO: Merk at binærpakker vanligvis ikke er signerte. Integriteten for en pakke kan bekreftes ved å kontrollere sjekksummen mot en tiltrodd (og mulig signert) sjekksumskilde.

en: While in general unsigned repositories shouldn't be used, some users might still require them, for example to provide some locally built packages. APT can be forced to accept such a repository by prepending the repository URL using <literal>allow-insecure=yes</literal> or <literal>trusted=yes</literal>. We will demonstrate it using the example from <xref linkend="sect.setup-apt-package-repository" />:
nb-NO: Selv om usignerte pakkebrønner i hovedsak ikke skal brukere kan det hende at noen brukere trenger dem, for eksempel for å tilby noen lokalt bygde pakker. APT kan tvinges til å godta slike pakkebrønner ved å innlede pakkebrønns-nettadressen med <literal>allow-insecure=yes</literal> eller <literal>trusted=yes</literal>. Dette vil demonstreres ved å bruke eksempelet fra <xref linkend="sect.setup-apt-package-repository" />:

en: Upgrading from One Stable Distribution to the Next
nb-NO: Oppgradering fra en stabil distribusjon til den neste

en: One of the best-known features of Debian is its ability to upgrade an installed system from one stable release to the next: <foreignphrase>dist-upgrade</foreignphrase> — a well-known phrase — has largely contributed to the project's reputation. With a few precautions, upgrading a computer can take as little as a few minutes, or a few dozen minutes, depending on the download speed from the package repositories.
nb-NO: En av de mest kjente funksjonene i Debian er evnen til å oppgradere et installert system fra en stabil utgave til den neste: <foreignphrase>dist-upgrade</foreignphrase> - en velkjent frase - har i stor grad bidratt til prosjektets omdømme. Med noen forholdsregler, kan det å oppgradere en datamaskin ta så lite som et par minutter, eller noen få dusin minutter, avhengig av nedlastingshastigheten til pakkebrønnene.

en: Recommended Procedure
nb-NO: Anbefalt prosedyre

en: <primary>system</primary><secondary><foreignphrase>release notes</foreignphrase></secondary>
nb-NO: <primary>system</primary><secondary><foreignphrase>utgivelsesnotater</foreignphrase></secondary>

en: Since Debian has quite some time to evolve in-between stable releases, you should read the release notes before upgrading.
nb-NO: Siden Debian har litt tid for å utvikle seg i perioden mellom stabile versjoner, bør du lese produktmerknadene før du oppgraderer.

en: <emphasis>BACK TO BASICS</emphasis> Release notes
nb-NO: <emphasis>DET GRUNNLEGGENDE</emphasis> Versjonsmerknader

en: The release notes for an operating system (and, more generally, for any software) are a document giving an overview of the software, with some details concerning the particularities of one version. These documents are generally short compared to the complete documentation, and they usually list the features which have been introduced since the previous version. They also give details on upgrading procedures, warnings for users of previous versions, and sometimes errata.
nb-NO: Versjonsmerknadene til et operativsystem (og, mer generelt, for all programvare) er et dokument som gir en oversikt over programvaren, med noen detaljer angående særegenhetene til én versjon. Disse dokumentene er vanligvis korte sammenlignet med den komplette dokumentasjonen, og de lister vanligvis opp funksjoner som er blitt introdusert siden forrige versjon. De gir også detaljer om oppgraderingsprosedyrer, advarsler for brukere av tidligere versjoner, og noen ganger rettelser.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Finding changed files
nb-NO: <emphasis>TIP</emphasis> Å finne forandrede filer

en: The <command>debsums</command> command can check if files on the local system, which are part of an installed package, have been altered. It uses a simple hashsum algorithm and the information in <filename>/var/lib/dpkg/info/<replaceable>package</replaceable>.md5sums</filename> (see <xref linkend="sect.conffiles" />). To find all altered configuration files use <command>debsums -ec</command>. To check the whole system, use <command>debsums -c</command>.
nb-NO: Med <command> debsums</command>-kommandoen kan du sjekke om filer på det lokale systemet, som er en del av en installert pakke, er endret. Den bruker en enkel hashsum-algoritme og informasjonen i <filename>/var/lib/dpkg/info/<replaceable>package</replaceable>.md5sums</filename> (se <xref linkend="sect.conffiles" />). For å finne alle endrede oppsettfiler, bruk <command>debsums -ec</command>. For å kontrollere hele systemet, bruk <command> debsums -c</command>.

en: <emphasis>NOTE</emphasis> Repository information changes
nb-NO: <emphasis>MERK</emphasis> Endring av pakkebrønninformasjon

en: When a new stable version of Debian is released, some fields in the <filename>Release</filename> and <filename>InRelease</filename> files of a repository change, like the <literal>Suite</literal> field. When this happens, downloading data from the repository is declined until the change is confirmed to ensure the user is prepared for it. To confirm the change use the <literal>--allow-releaseinfo-change</literal> or <literal>--allow-releaseinfo-change-<replaceable>field</replaceable></literal> options for <command>apt-get</command> or the <literal>Acquire::AllowReleaseInfoChange</literal> configuration option.
nb-NO: Når en ny stabil versjon av Debian lanseres, så endres noen felt i pakkebrønnens <filename>Release</filename>- og <filename>InRelease</filename>-filer, blant annet <literal>Suite</literal>-feltet. Når dette skjer, avvises nedlasting av data fra brønnen til endringen er bekreftet, for å sikre at brukeren er forberedt for det. For å bekrefte endringen, bruk alternativene <literal>--allow-releaseinfo-change</literal> eller <literal>--allow-releaseinfo-change-<replaceable>field</replaceable></literal>-valgene for <command>apt-get</command> eller oppsettsalternativet <literal>Acquire::AllowReleaseInfoChange</literal>.

en: Handling Problems after an Upgrade
nb-NO: Å håndtere problemer etter en oppgradering

en: In spite of the Debian maintainers' best efforts, a major system upgrade isn't always as smooth as you could wish. New software versions may be incompatible with previous ones (for instance, their default behavior or their data format may have changed). Also, some bugs may slip through the cracks despite the testing phase which always precedes a Debian release.
nb-NO: Til tross for Debian vedlikeholderes beste innsats, går en større oppgradering ikke alltid så glatt som du kan ønske deg. Nye programvareversjoner kan være uforenlig med de foregående (for eksempel kan standardopptredene eller dataformatet deres ha endret seg). Dessuten kan noen bug slippe gjennom nåløyet til tross for testfasen som alltid går foran en Debian-utgivelse.

en: To anticipate some of these problems, you can install the <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis> package, which displays information about possible problems at the beginning of a package upgrade. This information is compiled by the package maintainers and put in <filename>/usr/share/doc/<replaceable>package</replaceable>/NEWS.Debian</filename> files for the benefit of users. Reading these files (possibly through <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis>) should help you avoid bad surprises.
nb-NO: For å foregripe noen av disse problemene kan du installere <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis>-pakken, som viser informasjon om mulige problemer ved begynnelsen av en pakkeoppgradering. Denne informasjonen er utarbeidet av pakkens vedlikeholder, og satt i <filename>/usr/share/doc/<replaceable>pakke</replaceable>/NEWS.Debian</filename>-filer for å gjøre det enklere for brukerne. Å lese disse filene (eventuelt i <emphasis role="pkg">apt-listchanges</emphasis>) bør hjelpe deg å unngå uønskede overraskelser.

en: sometimes a patch already exists, and it is available on the bug report; you can then recompile a fixed version of the broken package locally (see <xref linkend="sect.rebuilding-package" />);
nb-NO: noen ganger finnes en patch (oppdatering) allerede, og den er tilgjengelig på feilrapporten; du kan deretter lokalt rekompilere en forbedret versjon av den ødelagte pakken (se <xref linkend="sect.rebuilding-package" />);

en: in other cases, users may have found a workaround for the problem and shared their insights about it in their replies to the report;
nb-NO: i andre tilfeller kan brukere ha funnet en løsning på problemet, og delt sin innsikt om det i sine svar til rapporteringen;

en: in yet other cases, a fixed package may have already been prepared and made public by the maintainer.
nb-NO: I atter andre tilfeller, kan en fast pakke ha blitt utarbeidet og offentliggjort av vedlikeholderen.

en: Depending on the severity of the bug, a new version of the package may be prepared specifically for a new revision of the stable release. When this happens, the fixed package is made available in the <literal>proposed-updates</literal> section of the Debian mirrors (see <xref linkend="sect.apt-sources.list.stable.proposed-updates" />). The corresponding entry can then be temporarily added to the <filename>sources.list</filename> file, and updated packages can be installed with <command>apt</command> or <command>aptitude</command>.
nb-NO: Avhengig av hvor alvorlig feilen er, kan en ny versjon av pakken bli forberedt spesielt til en ny revisjon av «stable»-utgivelsen. Når dette skjer, blir den forbedrede pakken gjort tilgjengelig i <literal>proposed-updates</literal>-seksjonen i Debian-speilene (se <xref linkend="sect.apt-sources.list.stable.proposed-updates" />). Den tilsvarende oppføring kan da midlertidig legges til <filename>sources.list</filename>-filen, og oppdaterte pakker kan installeres med <command>apt</command> eller <command>aptitude</command>.

en: Sometimes the fixed package isn't available in this section yet because it is pending a validation by the Stable Release Managers. You can verify if that is the case on their web page. Packages listed there aren't available yet, but at least you know that the publication process is ongoing. <ulink type="block" url="https://release.debian.org/proposed-updates/stable.html" />
nb-NO: Noen ganger er den forbedrede pakken ikke tilgjengelig i denne delen ennå, i påvente av en validering av Stable-utgivelsesadministratorne. Du kan kontrollere om det er tilfelle på deres nettside. Pakker oppført der er ikke tilgjengelige ennå, men da vet du i det minste at publiseringsprosessen pågår. <ulink type="block" url="https://release.debian.org/proposed-updates/stable.html" />

en: Cleaning Up after an Upgrade
nb-NO: Opprydding etter en oppgradering

en: APT usually ensures a clean upgrade, pulling in new and updated dependencies, or removing conflicting packages. But even being such a great tool, it cannot cover all tasks users and administrators will face after an upgrade, because they require a human decision.
nb-NO: APT sikrer vanligvis en ren oppgradering, trekker inn nye og oppdaterte avhengigheter eller fjerner motstridende pakker. Men selv å være et så flott verktøy, kan det ikke dekke alle oppgaver brukere og administratorer vil møte etter en oppgradering, fordi de krever en menneskelig beslutning.

en: Packages removed from the Debian Archive
nb-NO: Pakker fjernet fra Debian-arkivet

en: A similar result can be achieved by <command>aptitude search ~o</command>. If the packages found are not required anymore, they should be purged from the system, because they will not face any updates for critical or security related bugs anymore.
nb-NO: Et lignende resultat kan oppnås ved <command>aptitude search ~o</command>. Hvis pakkene som blir funnet ikke er nødvendige lenger, bør de fjernes fra systemet, fordi de ikke lenger vil møte noen oppdateringer for kritiske eller sikkerhetsrelaterte feil lenger.

en: Dummy and Transitional Packages
nb-NO: Dummy og overgangspakker

en: <primary>transitional package</primary>
nb-NO: <primary>overgangspakke</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>transitional</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>overgang</secondary>

en: <primary>package</primary><secondary>dummy</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>dummy</secondary>

en: Sometimes, it might be necessary for a package to get a new name. In this case often the old package is kept as an (almost) empty package, depending on the new one and installing only the mandatory files in <filename>/usr/share/doc/<replaceable>package</replaceable>/</filename>. Such packages are called "dummy" or "transitional" packages. If the package maintainer in charge also changed the section of this package to <literal>oldlibs</literal>, then tools like <command>aptitude</command>, <command>deboprhan</command>, or <command>debfoster</command> (see sidebar <xref linkend="sidebar.deborphan-debfoster" />) can pickup these packages to suggest their removal.
nb-NO: Noen ganger kan det være nødvendig for en pakke å få et nytt navn. I dette tilfellet holdes ofte den gamle pakken som en (nesten) tom pakke, avhengig av den nye og installerer bare de obligatoriske filene i <filename>/usr/share/doc/<replaceable>package</replaceable>/</filename>. Slike pakker kalles "dummy" eller "overgangs"-pakker. Hvis pakkens vedlikeholder også endret delen av denne pakken til <literal>oldlibs</literal>, deretter kan verktøy som <command>aptitude</command>, <command>deboprhan</command>, eller <command>debfoster</command> (se sidestolpe <xref linkend="sidebar.deborphan-debfoster" />) hente disse pakkene for å foreslå fjerning.

en: Unfortunately there is currently no foolproof way of making sure that these packages are automatically removed or picked by the tools mentioned above. One way to check if the system still has some of these packages installed, is to look through the package descriptions of installed packages and then check the results. Be careful not to schedule the results for automatic removal, because this method can lead to false positives:
nb-NO: Dessverre er det for tiden ingen idiotsikker måte å sørge for at disse pakkene automatisk fjernes eller plukkes av verktøyene nevnt ovenfor. En måte å sjekke om systemet fortsatt har noen av disse pakkene installert, er å se gjennom pakkebeskrivelsene til installerte pakker og deretter sjekke resultatene. Vær forsiktig så du ikke planlegger resultatene for automatisk fjerning, fordi denne metoden kan føre til falske positiver:

en: Because the new package is pulled in as a dependency of the transitional package, it is usually marked as automatically installed and might be scheduled for removal if you try to purge the transitional package from your system. In this case you can use either of the approaches described in sidebar <xref linkend="sidebar.apt-install-and-remove" /> and <xref linkend="sect.automatic-tracking" /> to selectively remove the transitional package.
nb-NO: Fordi den nye pakken trekkes inn som en avhengighet av overgangspakken, er den vanligvis merket som automatisk installert og kan føres opp for fjerning hvis du prøver å rense overgangspakken fra systemet. I dette tilfellet kan du bruke en av tilnærmingene som er beskrevet i sidepanelet <xref linkend="sidebar.apt-install-and-remove" /> og <xref linkend="sect.automatic-tracking" /> til å selektivt fjerne overgangspakken.

en: Old or Unused Configuration Files
nb-NO: Gamle eller ubrukte oppsettfiler

en: Files not owned by any Package
nb-NO: Filer som ikke hører hjemme i noen pakke

en: The Debian policy enforces that packages don't leave files behind when they are purged. Violating this principle is a serious bug and you will rarely encounter it. If you do, report it; and if you are curious though, you can use the <emphasis role="pkg">cruft</emphasis> or <emphasis role="pkg">cruft-ng</emphasis> package to check your system for files not owned by any package.
nb-NO: Debian-retningslinjene håndhever at pakker ikke etterlater filer når de blir renset. Brudd på dette prinsippet er en alvorlig feil, og du vil sjelden støte på det. Hvis du gjør det, rapporter det; og hvis du er nysgjerrig skjønt, kan du bruke <emphasis role="pkg"> cruft </emphasis> eller <emphasis role="pkg"> cruft-ng </emphasis> pakken for å sjekke systemet for filer som ikke hører hjemme i noen pakke.

en: Keeping a System Up to Date
nb-NO: Å holde systemet oppdatert

en: The Debian distribution is dynamic and changes continually. Most of the changes are in the <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> and <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis> versions, but even <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> is updated from time to time, mostly for security-related fixes. Whatever version of Debian a system runs, it is generally a good idea to keep it up to date, so that you can get the benefit of recent evolution and bug fixes.
nb-NO: Debian-distribusjonen er dynamisk og endrer seg kontinuerlig. Mesteparten av endringene er i <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> og <emphasis role="distribution">Unstable</emphasis>-versjonene, men selv <emphasis role="distribution">Stable</emphasis> oppdateres fra tid til annen, for det meste med sikkerhetsrelaterte løsninger. Uansett hvilken versjon av Debian som kjører systemet, er det vanligvis en god idé å holde det oppdatert, slik at du får nytte av nyere videreutvikling og feilrettinger.

en: While it is of course possible to periodically run a tool to check for available updates and run the upgrades, such a repetitive task is tedious, especially when it needs to be performed on several machines. Fortunately, like many repetitive tasks, it can be partly automated, and a set of tools have already been developed to that effect.
nb-NO: Det er selvfølgelig mulig å kjøre et verktøy jevnlig for å se etter tilgjengelige oppdateringer og kjøre oppgraderinger. Slike repeterende oppgaver er kjedelige, spesielt når det må utføres på flere maskiner. Heldigvis, som for mange repeterende oppgaver, kan de delvis automatiseres. Et sett med verktøy er allerede utviklet til det formålet.

en: The first of these tools is <command>apticron</command>, in the package of the same name. Its main effect is to run a script daily (via <command>cron</command>). The script updates the list of available packages, and, if some installed packages are not in the latest available version, it sends an email with a list of these packages along with the changes that have been made in the new versions. Obviously, this package mostly targets users of Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, since the daily emails would be very long for the faster paced versions of Debian. When updates are available, <command>apticron</command> automatically downloads them. It does not install them — the administrator will still do it — but having the packages already downloaded and available locally (in APT's cache) makes the job faster.
nb-NO: Det første av disse verktøyene er <command>apticron</command>, i pakken med samme navn. Den kjører et skript daglig <command>cron</command>). Skriptet oppdaterer listen over tilgjengelige pakker, og hvis noen installerte pakker ikke er i den nyeste versjonen, sender den en e-post med en liste over disse pakkene sammen med de endringene som er gjort i de nye versjonene. Selvfølgelig er denne pakken hovedsakelig rettet mot brukere av Debian <emphasis role="distribution">Stable</emphasis>, siden de daglige e-postene ville være svært lange for de versjoner av Debian som har et raskere tempo. Når oppdateringer er tilgjengelige, laster <command>apticron</command> dem ned automatisk. De blir ikke installert - for det må administrator fortsatt gjøre - men å ha pakkene allerede nedlastet og tilgjengelig lokalt (i APTs hurtiglager) blir jobben raskere.

en: Administrators in charge of several computers will no doubt appreciate being informed of pending upgrades, but the upgrades themselves are still as tedious as they used to be. Periodic upgrades can be enabled: it uses a <command>systemd</command> timer unit or <command>cron</command>. If <emphasis role="pkg">systemd</emphasis> is not installed, the <filename>/etc/cron.daily/apt-compat</filename> script (in the <emphasis role="pkg">apt</emphasis> package) comes in handy. This script is run daily (and non-interactively) by <command>cron</command>. To control the behavior, use APT configuration variables (which are therefore stored in a file <filename>/etc/apt/apt.conf.d/10periodic</filename>). The main variables are:
nb-NO: Administratorer med ansvar for flere datamaskiner vil uten tvil sette pris på å bli informert om ventende oppgraderinger, men oppgraderingene selv er fortsatt like kjedelige som de pleide å være. Periodiske oppgraderinger kan aktiveres: den bruker en <command>systemd</command> tidtakerenhet eller <command>cron</command>. Hvis <emphasis role="pkg">systemd</emphasis> ikke er installert, kommer <filename>/etc/cron.daily/apt-compat</filename> skriptet (i <emphasis role="pkg">apt</emphasis>-pakken) til nytte. Dette skriptet kjøres daglig (og ikke interaktivt) av <command>cron</command>. For å kontrollere virkemåten, bruk APT-oppsettsvariabler (som derfor er lagret i en fil <filename>/etc/apt/apt.conf.d/10periodic</filename>). De viktigste variablene er:

en: This option allows you to specify the frequency (in days) at which the package lists are refreshed. <command>apticron</command> users can do without this variable, since <command>apticron</command> already does this task.
nb-NO: Dette alternativet lar deg angi frekvensen (i dager) for hvor ofte pakkelistene blir oppdatert. <command>apticron</command>-brukere kan klare seg uten denne variabelen, ettersom <command>apticron</command> allerede utfører denne oppgaven.

en: Again, this option indicates a frequency (in days), this time for the downloading of the actual packages. Again, <command>apticron</command> users won't need it.
nb-NO: Igjen, dette alternativet indikereren frekvens (i dager), denne gangen for nedlastingen av selve pakkene. En gang til, <command>apticron</command>-brukere vil ikke trenge dem.

en: This option covers a feature that <command>apticron</command> doesn't have. It controls how often obsolete packages (those not referenced by any distribution anymore) are removed from the APT cache. This keeps the APT cache at a reasonable size and means that you don't need to worry about that task.
nb-NO: Dette alternativet omfatter en funksjon som <command>apticron</command> ikke har. Den styrer hvor ofte avleggse pakker (de som ikke er referert til av noen distribusjoner lenger) blir fjernet fra APTs hurtiglager. Dette holder APT hurtiglager på en rimelig størrelse, og betyr at du ikke trenger å bekymre deg for den oppgaven.

en: When this option is enabled, the daily script will execute <command>unattended-upgrade</command> (from the <emphasis role="pkg">unattended-upgrades</emphasis> package) which — as its name suggest — can automatize the upgrade process for some packages (by default it only takes care of security updates, but this can be customized in <filename>/etc/apt/apt.conf.d/50unattended-upgrades</filename>). Note that this option can be set with the help of debconf by running <command>dpkg-reconfigure -plow unattended-upgrades</command>. If <emphasis role="pkg">apt-listbugs</emphasis> is installed, it will prevent an automatic upgrade of packages which are affected by an already reported serious or grave bug.
nb-NO: Med dette valget aktivert, vil det daglige skriptet kjøre <command>unattended-upgrade</command> (fra <emphasis role="pkg">unattended-upgrades</emphasis>-pakken) som - som navnet antyder - kan automatisere oppgraderingsprosessen for noen pakker (som standard tar det seg bare av sikkerhetsoppdateringer, men dette kan tilpasses i <filename>/etc/apt/apt.conf.d/50unattended-upgrades</filename>). Merk at dette valget kan settes ved hjelp av debconf ved å kjøre <command>dpkg-reconfigure -plow unattended-upgrades</command>. Hvis <emphasis role="pkg">apt-listbugs</emphasis> er installert vil den forhindre en automatisk pakkeoppgradering som er berørt av allerede rapporterte store eller grove feil.

en: Other options can allow you to control the cache cleaning behavior with more precision. They are not listed here, but they are described in the <filename>/usr/lib/apt/apt.systemd.daily</filename> script.
nb-NO: Andre alternativer kan tillate deg å kontrollere hurtiglagerets oppryddingsarbeid med mer presisjon. De er ikke listet her, men er beskrevet i <filename>/usr/lib/apt/apt.systemd.daily</filename>-skriptet.

en: These tools work very well for servers, but desktop users generally prefer a more interactive system. The package <emphasis role="pkg">gnome-software</emphasis> provides an icon in the notification area of desktop environments when updates are available; clicking on this icon then runs an interface to perform updates. You can browse through available updates, read the short description of the relevant packages and the corresponding <filename>changelog</filename> entries, and select whether to apply the update or not on a case-by-case basis.
nb-NO: Disse verktøyene fungerer veldig bra for tjenere, men skrivebordsbrukere foretrekker generelt et mer interaktivt system. Pakken <emphasis role="pkg">gnome-software</emphasis> gir et ikon i systemstatusfeltet i skrivebordsmiljøer når oppdateringer er tilgjengelige; Ved å klikke på dette ikonet kjøres deretter et grensesnitt for å utføre oppdateringer. Du kan bla gjennom tilgjengelige oppdateringer, lese den korte beskrivelsen av de relevante pakkene og de tilsvarende <filename>changelog</filename>-oppføringene, og velge om du vil bruke oppdateringen eller ikke fra sak til sak.

en: Upgrading with <command>gpk-update-viewer</command>
nb-NO: Oppgradering med <command>gpk-update-viewer</command>

en: This tool is no longer installed in the default GNOME desktop. The new philosophy is that security updates should be automatically installed, either in the background or, preferably, when you shutdown your computer so as to not confuse any running application.
nb-NO: Dette verktøyet er ikke lenger installert i standard GNOME-skrivebordet. Den nye filosofien er at sikkerhetsoppdateringer skal installeres automatisk, enten i bakgrunnen eller, helst, når du slår av datamaskinen, for ikke å forvirre et program som kjører.

en: Automatic Upgrades
nb-NO: Automatiske oppgraderinger

en: <primary>upgrade</primary><secondary>automatic system upgrade</secondary>
nb-NO: <primary>oppgradere</primary><secondary>automatisk system oppgradere</secondary>

en: <primary>automatic upgrade</primary>
nb-NO: <primary>automatisk oppgradering</primary>

en: Since Falcot Corp has many computers but only limited manpower, its administrators try to make upgrades as automatic as possible. The programs in charge of these processes must therefore run with no human intervention.
nb-NO: Siden Falcot Corp har mange datamaskiner, men bare begrenset arbeidskraft, prøver administratorene der å gjøre oppgraderinger så automatiske som mulig. Programmene som er ansvarlige for disse prosessene må derfor kjøres uten menneskelig inngripen.

en: Configuring <command>dpkg</command>
nb-NO: Oppsett av <command>dpkg</command>

en: As we have already mentioned (see sidebar <xref linkend="sidebar.questions-conffiles" />), <command>dpkg</command> can be instructed not to ask for confirmation when replacing a configuration file (with the <literal>--force-confdef --force-confold</literal> options). Interactions can, however, have three other sources: some come from APT itself, some are handled by <command>debconf</command>, and some happen on the command line due to package configuration scripts (sometimes handled by <emphasis role="pkg">ucf</emphasis>).
nb-NO: Som vi allerede har nevnt kan (se sidefelt <xref linkend="sidebar.questions-conffiles" />), <command>dpkg</command> bli instruert om å ikke be om bekreftelse når du skifter ut en oppsettsfil (med <literal>--force-confdef --force-confold</literal>-valgene). Interaksjoner kan imidlertid komme fra tre andre kilder: Noen fra APT selv, noen er håndtert av <command>debconf</command>, og noen skjer på kommandolinjen som følge av pakkeoppsettsskript (noenganger håndtert av <emphasis role="pkg">ucf</emphasis>).

en: Configuring APT
nb-NO: Oppsett av APT

en: The case of APT is simple: the <literal>-y</literal> option (or <literal>--assume-yes</literal>) tells APT to consider the answer to all its questions to be “yes”.
nb-NO: For APT er enkel: <literal>-y</literal>-valget (eller <literal>--assume-yes</literal>) ber APT å anse svaret på alle dens spørsmål for «yes».

en: Configuring <command>debconf</command>
nb-NO: Oppsett av <command>debconf</command>

en: The case of <command>debconf</command> deserves more details. This program was, from its inception, designed to control the relevance and volume of questions displayed to the user, as well as the way they are shown. That is why its configuration requests a minimal priority for questions; only questions above the minimal priority are displayed. <command>debconf</command> assumes the default answer (defined by the package maintainer) for questions which it decided to skip.
nb-NO: Oppgaven <command>debconf</command> fortjener flere detaljer. Dette programmet var, fra begynnelsen av, designet for å styre relevans og antall spørsmål som vises til brukeren, samt måten de vises på. Det er derfor oppsettet knytter liten oppmerksomhet til spørsmål; bare spørsmål med mer enn minimal prioritet blir vist. <command>debconf</command> forutsetter standard svar (definert av pakkeutvikleren ) for spørsmål det er besluttet å hoppe over.

en: To reconfigure <command>debconf</command>, use the <command>dpkg-reconfigure</command> tool from the <emphasis role="pkg">debconf</emphasis> package; the relevant command is <command>dpkg-reconfigure debconf</command>. Note that the configured values can be temporarily overridden with environment variables when needed (for instance, <varname>DEBIAN_FRONTEND</varname> controls the interface, as documented in the <citerefentry><refentrytitle>debconf</refentrytitle><manvolnum>7</manvolnum></citerefentry> manual page).
nb-NO: For å refigurere <command>debconf</command> bruk <command>dpkg-reconfigure</command>-verktøyet fra <emphasis role="pkg">debconf</emphasis>-pakken; den relevante kommandoen er <command>dpkg-reconfigure debconf</command>. Legg merke til at de oppsatte verdiene midlertidig kan overstyres av miljøvariabler ved behov (for eksempel <varname>DEBIAN_FRONTEND</varname> kontrollerer brukergrensesnittet, som dokumentert i manualsiden <citerefentry><refentrytitle>debconf</refentrytitle><manvolnum>7</manvolnum></citerefentry>).

en: Handling Command Line Interactions
nb-NO: Å håndtere kommandolinjesamhandling

en: The last source of interactions, and the hardest to get rid of, is the configuration scripts run by <command>dpkg</command>. There is unfortunately no standard solution, and no answer is overwhelmingly better than another.
nb-NO: Den siste kilden til samhandling, og den vanskeligste å bli kvitt, er oppsettsskriptet som drives av <command>dpkg</command>. Det er dessverre ingen standardløsning, og ingen svar er overveiende bedre enn en annet.

en: The common approach is to suppress the standard input by redirecting the empty content of <filename>/dev/null</filename> into it with <command><replaceable>command</replaceable> &lt;/dev/null</command>, or to feed it with an endless stream of newlines. None of these methods is 100 % reliable, but they generally lead to the default answers being used, since most scripts consider a lack of reply as an acceptance of the default value.
nb-NO: Den vanligste metoden er å undertrykke standard inndata ved å omdirigere det tomme innholdet i <filename>/dev/null</filename> til den med <command><replaceable>command</replaceable> &lt;/dev/null</command>, eller å mate den med en endeløs strøm av linjeskift. Ingen av disse metodene er 100 prosent pålitelige, men de fører vanligvis til at standardsvarene blir brukt, siden de fleste skript vurderer en mangel på svar som å akseptere standardverdien.

en: The Miracle Combination
nb-NO: Mirakelkombinasjonen

en: By combining the previous elements, it is possible to design a small but rather reliable script which can handle automatic upgrades.
nb-NO: Ved å kombinere de foregående elementene, er det mulig å utforme et lite, men temmelig pålitelig skript som kan håndtere automatiske oppgraderinger.

en: Non-interactive upgrade script
nb-NO: Ikke-interaktive oppgraderingsskript

en: <emphasis>IN PRACTICE</emphasis> The Falcot Corp case
nb-NO: <emphasis>I PRAKSIS</emphasis> Situasjonen hos Falcot Corp

en: Falcot computers are a heterogeneous system, with machines having various functions. Administrators will therefore pick the most relevant solution for each computer.
nb-NO: Datamaskinene på Falcon utgjør et heterogent system, med maskiner med ulike funksjoner. Administratorer vil derfor velge ut den mest relevante løsningen for hver datamaskin.

en: In the lab, the few computers using <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> — to take advantage of the latest software versions — are not upgraded automatically either. Administrators only configure APT to prepare the upgrades but not enact them; when they decide to upgrade (manually), the tedious parts of refreshing package lists and downloading packages will be avoided, and administrators can focus on the really useful part.
nb-NO: I laboratoriet, der de få datamaskinene som bruker <emphasis role="distribution">Testing</emphasis> - kan få fordelen med de siste programvareversjonene - er heller ikke oppgradert automatisk. Administratorer setter bare opp APT til å forberede oppgraderinger, ikke til å implementere dem. Når de bestemmer seg for å oppgradere (manuelt), vil de kjedelige delene med å oppdatere pakkelister, og med nedlasting av pakker unngås, og administratorer kan fokusere på den virkelig nyttige delen.

en: Searching for Packages
nb-NO: Søke etter pakker

en: <primary>package</primary><secondary>search package</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>søk etter pakke</secondary>

en: The most trivial search possible is looking up an exact package name. If <command>apt show <replaceable>package</replaceable></command> returns a result, then the package exists. Unfortunately, this requires knowing or even guessing the package name, which isn't always possible.
nb-NO: Enklest mulig søk er det nøyaktige navnet for en pakke. Hvis <command>apt show <replaceable>pakke</replaceable></command> returnerer et resultat, da eksisterer pakken. Dessverre krever dette å kunne, eller gjette, navnet på pakken, noe som ikke alltid er mulig.

en: <emphasis>TIP</emphasis> Package naming conventions
nb-NO: <emphasis>TIPS</emphasis> Konvensjoner for navngiving av pakker

en: <primary>package</primary><secondary>naming conventions</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>navnekonvensjoner</secondary>

en: Some categories of packages are named according to a conventional naming scheme; knowing the scheme can sometimes allow you to guess exact package names. For instance, for Perl modules, the convention says that a module called <literal>XML::Handler::Composer</literal> upstream should be packaged as <emphasis role="pkg">libxml-handler-composer-perl</emphasis>. The library enabling the use of the <command>gconf</command> system from Python is packaged as <emphasis role="pkg">python-gconf</emphasis>. It is unfortunately not possible to define a fully general naming scheme for all packages, even though package maintainers usually try to follow the choice of the upstream developers.
nb-NO: Noen kategorier av pakker navngis i henhold til en konvensjonell navneordning; idet vi vet at ordningen noen ganger kan tillate deg å gjette nøyaktige pakkenavn. For eksempel, for Perl-moduler, sier konvensjonen at en modul kalt <literal>XML::Handler::Composer</literal> oppstrøms skulle bli pakket som <emphasis role="pkg">libxml-handler-composer-perl</emphasis>. Biblioteket som gjør bruken av <command>gconf</command>-systemet fra Python mulig, er pakket som <emphasis role="pkg">python-gconf</emphasis>. Det er dessverre ikke mulig å definere en helt generell ordning for navning av alle pakkene, selv om pakkevedlikeholdere vanligvis prøver å følge oppstrømsvalget til utviklerne.

en: A slightly more successful searching pattern is a plain-text search in package names, but it remains very limited. You can generally find results by searching package descriptions: since each package has a more or less detailed description in addition to its package name, a keyword search in these descriptions will often be useful. <command>apt-cache</command> and <command>axi-cache</command> are the tools of choice for this kind of search (see <xref linkend="sidebar.apt-axi-cache" />); for instance, <command>apt-cache search video</command> will return a list of all packages whose name or description contains the keyword “video”.
nb-NO: Et litt mer vellykket søkemønster er et bare tekstsøk (ren tekstsøk) i pakkenavn, men det er fortsatt svært begrenset. Du kan vanligvis finne resultater ved å søke i pakkebeskrivelser: Siden hver pakke har en mer eller mindre detaljert beskrivelse i tillegg til pakkenavnet, vil et søkeord i disse beskrivelsene ofte være nyttig <command>apt-cache</command>, og <command>axi-cache</command> er de valgte verktøyene for denne type søk (se <xref linkend="sidebar.apt-axi-cache" />); for eksempel vil <command>apt-cache search video</command> gi en liste med alle pakker hvis navn eller beskrivelse inneholder nøkkelordet «video».

en: For more complex searches, a more powerful tool such as <command>aptitude</command> is required. <command>aptitude</command> allows you to search according to a logical expression based on the package's meta-data fields. For instance, the following command searches for packages whose name contains <literal>kino</literal>, whose description contains <literal>video</literal> and whose maintainer's name contains <literal>paul</literal>:
nb-NO: For mer komplekse søk kreves et kraftigere verktøy, som <command>aptitude</command>. <command>aptitude</command> lar deg søke etter et logisk uttrykk basert på pakkemetadatafelt. For eksempel vil følgende kommando søke etter pakker med navn som inneholder <literal>kino</literal>, der beskrivelsen inneholder <literal>video</literal>, og der vedlikeholderens navn inneholder <literal>paul</literal>:

en: The search only returns one package, <emphasis role="pkg">kino</emphasis>, which satisfies all three criteria.
nb-NO: Søket returnerer bare en pakke, <emphasis role="pkg">kino</emphasis>, som tilfredsstiller de tre kriteriene.

en: <primary>tag</primary>
nb-NO: <primary>tagg</primary>

en: <primary>package</primary><secondary>tags</secondary>
nb-NO: <primary>pakke</primary><secondary>merkelapper</secondary>

en: Selecting the <literal>works-with::video</literal> and <literal>use::editing</literal> tags yields a handful of packages, including the <emphasis role="pkg">kino</emphasis> and <emphasis role="pkg">pitivi</emphasis> video editors. This system of classification is bound to be used more and more as time goes on, and package managers will gradually provide efficient search interfaces based on it.
nb-NO: Å velge <literal>works-with::video</literal> og <literal>use::editing</literal>-tagger gir en håndfull pakker, inkludert <emphasis role="pkg">kino</emphasis> og <emphasis role="pkg">pitivi</emphasis>-videoredigerere. Dette klassifiseringssystemet er bare bundet til å bli brukt mer og mer som tiden går, og pakkebehandlerne vil gradvis levere effektive søkegrensesnitt basert på det.

en: To sum up, the best tool for the job depends on the complexity of the search that you wish to do:
nb-NO: For å oppsummere, det beste verktøyet for jobben avhenger av hvor komplekse søk som du ønsker å gjøre:

en: <command>apt-cache</command> only allows searching in package names and descriptions, which is very convenient when looking for a particular package that matches a few target keywords;
nb-NO: <command>apt-cache</command> tillater bare søking i pakkenavn og beskrivelser, noe som er veldig praktisk når vi leter etter en bestemt pakke som stemmer med noen få målrettede søkeord;

en: when the search criteria also include relationships between packages or other meta-data such as the name of the maintainer, <command>synaptic</command> will be more useful;
nb-NO: når søkekriteriene også omfatter forhold mellom pakker eller andre meta-data, for eksempel navnet på vedlikeholderen, vil <command>synaptic</command> være nyttigere;

en: when a tag-based search is needed, a good tool is <command>packagesearch</command>, a graphical interface dedicated to searching available packages along several criteria (including the names of the files that they contain). For usage on the command-line, <command>axi-cache</command> will fit the bill.
nb-NO: når et merkelappbasert søk er nødvendig, er <command>packagesearch</command> et godt verktøy, det er et grafisk grensesnitt laget for å søke i tilgjengelige pakker med flere kriterier (inkludert navnene på filene som de inneholder). For bruk på kommandolinjen fungerer <command>axi-cache</command> godt.

en: finally, when the searches involve complex expressions with logic operations, the tool of choice will be <command>aptitude</command>'s search pattern syntax, which is quite powerful despite being somewhat obscure; it works in both the command-line and the interactive modes.
nb-NO: til slutt, når søkene har komplekse uttrykk med logiske operasjoner, vil det valgte verktøyet være <command>aptitude</command>s søkemønstersyntaks, som er ganske kraftig til tross for at den er noe uklar; det virker både i kommandolinjen og i interaktiv modus.
